П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  120/8813/22 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Комар П.А.
Суддя-доповідач -  Матохнюк Д.Б.   
08 серпня 2023 року 
м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Матохнюка Д.Б. 
суддів:  Білої Л.М.  Гонтарука В. М. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 05 квітня 2023 року у справі за адміністративним позовом Управління житлово-комунального господарства Жмеринської міської ради  Вінницької області до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівель, 

В С Т А Н О В И В :
у жовтні 2021 року Управління житлово-комунального господарства Жмеринської міської ради Вінницької області звернулось до суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку від 25.10.2022 №UA-2022-09-01-009518-а.
05 квітня 2023 року Вінницький окружний адміністративний суд прийняв рішення про задоволення позовних вимог. 
Не погоджуючись з судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.
Заслухавши, суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судом першої інстанції встановлено, що 01.09.2022 позивач (замовник) в електронній системі закупівель PROZORRO оприлюднив оголошення про проведення закупівлі (переговорної процедури): "Послуги з прибирання та підмітання вулиць (послуги з літнього утримання доріг, тротуарів, площ, скверів, алей) Жмеринської міської територіальної громади Вінницької області" за кодом 90610000-6, відповідно до національного класифікатора України ДК 021/2015 "Єдиний закупівельний словник (Послуги з прибирання та підмітання вулиць). Ідентифікатор закупівлі: UA-2022-09-01-009518-c.
За результатами проведених переговорів з учасником ТОВ "ЕЛЬ-ДОРАДО" було досягнуто домовленості щодо виконання додаткових робіт по об`єкту та на виконання вимог ч. 6 ст. 40 Закону №922-VIII в електронній системі закупівель було розміщено повідомлення про намір укласти договір. 
Разом з повідомленням про намір укласти договір про закупівлю замовником було опубліковано в електронній системі закупівель "Обґрунтування застосування переговорної процедури".
12.09.2022 між позивачем та ТОВ "ЕЛЬ-ДОРАДО" укладено договір №110 на виконання "Послуги з прибирання та підмітання вулиць (послуги з літнього утримання доріг, тротуарів, площ, скверів, алей) Жмеринської міської територіальної громади Вінницької області" за кодом 90610000-б.
Так, 04.10.2022 відповідач розпочав моніторинг закупівель. Підставою для прийняття рішення про початок моніторингу стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2022-09-01-009518-c офісом складено висновок від 25.10.2022, яким встановлено порушення вимог п. 8 ч. 6 ст. 40 Закону №922-VIII та як наслідок порушення п. 2 ч. 2 ст. 40 Закону №922-VIII в частині відсутності підстав щодо застосування переговорної процедури закупівлі.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель Офіс зобов`язав позивача вжити заходів щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Непогоджуючись із вказаним висновком позивач оскаржив його до суду. 
За результатами встановлених обставин судом першої інстанції зроблено висновок щодо обґрунтованості позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Так, ч. ч. 1, 2 ст. 5 Закону України “Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні” визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України “Про публічні закупівлі”, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим  постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43  (Положення №43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба відповідно до пп. 3 п. 4 Положення реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки закупівель, моніторингу закупівель.
Згідно з п. 7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України “Про публічні закупівлі” (Закон №922-VIII).
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Частиною 6 ст. 8 Закону №922-VIII визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Згідно з ч. 7 ст. 8 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються:
-найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
- назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
- унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
- опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
- зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Відповідно до ст. 13 Закону №922-VIII закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.
Як виняток та відповідно до умов, визначених у ч. 2 ст. 40 цього Закону, замовники можуть застосовувати переговорну процедуру закупівлі.
Замовник здійснює процедури закупівлі, передбачені ч. 1 цієї статті, шляхом використання електронної системи закупівель.
Згідно з ч. 1 ст. 40 Закону №922-VIII переговорна процедура закупівлі використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі.
Частиною 2 ст. 40 Закону № 922 визначено перелік випадків застосування переговорної процедури закупівлі, зокрема пунктом 4 визначено: якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у постачанні додаткового обсягу товару у того самого постачальника, якщо в разі зміни постачальника замовник був би вимушений придбати товар з іншими технічними характеристиками, що призвело б до виникнення несумісності, пов`язаної з експлуатацією і технічним обслуговуванням. Закупівля додаткового обсягу товару у того самого постачальника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість такого постачання не перевищує 50 відсотків ціни договору про закупівлю.
Таким чином, законодавець передбачив можливість застосування переговорної процедури закупівлі за умови необхідності у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника.
Вiдповiдно до ч. 4 ст. 40 Закону № 922 за результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) процедури закупівлі замовник приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю.
Згідно ч. 6 ст. 40 Закону №922-VIII повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити таку інформацію:
1)найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);
3) кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг;
4) найменування, ідентифікаційний код учасника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань або реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг;
5) місцезнаходження та контактні номери телефонів учасника (учасників), з яким (якими) проведено переговори;
6) узгоджена ціна пропозиції учасника процедури закупівлі;
7) умова застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до частини другої цієї статті;
8) обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі, експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.
При цьому, до п. 8 ч. 6 ст. 40 Закону Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та інших законів України щодо вдосконалення системи функціонування та оскарження публічних закупівель" №1530-IX від 03.06.2021 у пункті 8 частини шостої слова "з посиланням на" виключено і такий нормативний припис на момент виникнення спірних правовідносин діяв у редакції "обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі, експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі".
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, відповідно до повідомлення від 01.09.2022 про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) UA-2022-09-01-009518-c, умовою застосування переговорної процедури вказано - виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника, що передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера та/або здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю і загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю.
Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, опубліковане позивачем в електронній системі закупівель, містить таке обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі. В січні 2022 року була проведена процедура відкритих торгів по закупівлі робіт: "Послуги з прибирання та підмітання вулиць (послуги з літнього утримання доріг, тротуарів, площ, скверів, алей) Жмеринської міської територіальної громади Вінницької області" за кодом 90610000-6, відповідно до національного класифікатора України ДК 021/2015 "Єдиний закупівельний словник (Послуги з прибирання та підмітання вулиць). Ідентифікатор закупівлі: UA-2022-01-28-006328-c  та прийняв рішення про намір укласти з переможцем торгів договір про закупівлю вказаних вище робіт. Договір №49 про закупівлю послуг було укладено 01.03.2022 між Замовником та Підрядником з договірною ціною 3 963 842,00 грн та згідно актів приймання - передачі виконаних в 2022 р., платіжних доручень за цей період та листа ТОВ "ЕЛЬ-ДОРАДО" від 15.08.2022 виконання складає 3963842,00 грн. 
У листі ТОВ "ЕЛЬ-ДОРАДО" зазначає про те, що з 16.08.2022 припиняє надання послуг з прибирання та підмітання вулиць у зв`язку із фактичним виконанням договору та освоєнням коштів по цьому договорі у повному обсязі. Враховуючи доповідну записку головного спеціаліста відділу благоустрою міста управління житлово-комунального господарства Жмеринської міської ради  Любчак О.С. від 30.08.2022 №01/03-305 та велике накопичення сміття на території Жмеринської міської територіальної громади  в період з 16.08.2022  по 30.08.2022 вздовж проїзної частини вулично-шляхової мережі та у місцях загального користування м. Жмеринка та на території старостинських округів Жмеринської  міської територіальної громади, а також видалення, згідно рішення виконавчого комітету Жмеринської міської ради "Про внесення змін до бюджету Жмеринської міської територіальної громади на 2022 рік" від 18.08.2022 №235, додаткових бюджетних коштів на закупівлю додаткових послуг  з прибирання та підмітання вулиць, з метою належного санітарного утримання територій Жмеринської міської територіальної громади  в осінній період, виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних послуг у того самого  учасника - ТОВ "ЕЛЬ-ДОРАДО". 
Відповідно до пункту 5 ч. 2 ст. 40 Закону України "Про публічні закупівлі" переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі: якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника. Можливість і умови таких додаткових робіт чи послуг можуть бути передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера. Закупівля додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера. 
Отже, управління житлово-комунального господарства Жмеринської міської ради згідно п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону України "Про публічні закупівлі" може провести переговорну процедуру закупівлі вказаних вище додаткових будівельних робіт як виняток у разі: якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт у того самого учасника, протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера.
Таке обґрунтування опубліковано в електронній системі закупівель та викладене в протоколi засідання тендерного комітету щодо проведення переговорної процедури закупівлі №27 від 31.08.20221, опублікованого по даній процедурi за ID: UA-2022-09-01-009518-c.
Так, у межах проведення моніторингу закупівлі за номером UA-2022-09-01-009518-c відповідач в електронній системі закупівель сформував запит про надання пояснень, а саме яким чином та на підставі яких документів здійснено обґрунтування розміру витрат, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначено його очікувану вартість. Також вказав надати посилання на сторінку власного веб-сайту (або на офіційного веб-сайту головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки), на якому розміщено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі.
На виконання вимог вказаного запиту управління житлово-комунального господарства Жмеринської міської ради Вінницької області надало 11.10.2022 пояснення та детально описано підстави та умови необхідності продовження договору з ТОВ "ЕЛЬ-ДОРАДО". Відповідач не заперечує такі пояснення та посилається на них в оскаржуваному висновку.
Таким чином, на запит відповідача під час проведення моніторингу позивачем було надано пояснення щодо того яким чином та на підставі яких документів здійснено обґрунтування розміру витрат, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначено його очікувану вартість, а також відповідні документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі, тобто вимогу щодо надання експертних, нормативних, технічних та інших документів, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі, виконано.
Однак, відповідачем у спірному рішенні не зазначено, які саме експертні, нормативні, технічні та інші документи мають бути відображені у повідомленні про намір укласти договір при застосуванні переговорної процедури на підставі п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону України "Про публічні закупівлі".
При цьому, згідно з вимогами ч. 2 ст. 13 Закону №922-VIII умови застосовування переговорної процедури закупівлі визначено ч. 2 ст. 40 Закону №922-VIII.
Так, п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону №922-VIII передбачає три умови її застосування: 1) якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника; 2) закупівля додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, 3) якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера.
Позивачем було проведено переговорну процедуру UA-2022-09-01-009518-c предмету закупівлі - "Послуги з прибирання та підмітання вулиць (послуги з літнього утримання доріг, тротуарів, площ, скверів, алей) Жмеринської міської територіальної громади Вінницької області" за кодом 90610000-6, відповідно до національного класифікатора України ДК 021/2015 "Єдиний закупівельний словник (Послуги з прибирання та підмітання вулиць), що є аналогічною при закупівлі UA-2022-01-28-006328-c у цього ж учасника. Загальна вартість додаткових робіт склала 769672,95 грн, що не перевищує 50% ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендеру – 3963842,00 грн. Договір про закупівлю було укладено 12.09.2022, тобто протягом трьох років після укладення договору про закупівлю (01.03.2022).
При цьому, порушення переговорної процедури закупівлі товарів/послуг замовником саме по собі може бути підставою для визнання її результатів протиправними та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого кінцевого рішення щодо укладення договору. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення договір, укладений за результатом переговорної процедури суперечитиме закону, або допущене порушення не вплинуло на його зміст та кінцевий результат.
Враховуючи викладене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що відповідачем не доведено наявності порушень позивачем переговорної процедури закупівлі за оголошенням "Послуги з прибирання та підмітання вулиць (послуги з літнього утримання доріг, тротуарів, площ, скверів, алей) Жмеринської міської територіальної громади Вінницької області" за кодом 90610000-6, відповідно до національного класифікатора України ДК 021/2015 "Єдиний закупівельний словник (Послуги з прибирання та підмітання вулиць) UA-2022-09-01-009518-c, які б могли вплинути на її кінцевий результат. Позивачем натомість обґрунтовано наявність умов та підстав для застосування переговорної процедури на підставі п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону № 922 922-VIII, у зв`язку з необхідністю у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника. 
Таки чином, встановлене відповідачем порушення носить формальний характер.
Крім того, Верховний Суд у постанові від 05 березня 2020 року у справі №640/467/19 вказав, що висновок про результати моніторингу закупівлі, який є індивідуально-правовим та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним статті 2 КАС України.
Також, Верховний Суд серед іншого, звернув увагу на те, що зазначивши у висновку про необхідність усунути порушення законодавства у сфері закупівель, необхідно конкретизувати яких саме заходів має вжити позивач та визначити спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Вказане відповідає правовій позиції викладеній у численних постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі №160/9513/18 та від 11 червня 2020 року у справі №160/6502/19, від 12 серпня 2020 року у справі №160/11304/19, від 26 листопада 2020 року у справі №160/11367/19 та від 10 грудня 2020 року у справі №160/6501/19.
Разом з тим, суд звертає увагу на те, що з метою виконання завдань і функцій державного фінансового контролю, відповідно до статті 10 Закону №2939-ХІІ, передбачено право органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, а також звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Проте ні Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", ні іншим нормативно-правовим актом не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.
Колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на те, що зазначивши у висновку про необхідність здійснити заходи щодо розірвання договору відповідно до законодавства, відповідач не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень (судовий або позасудовий), що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Крім того, Конституційний Суд України у рішенні від 25 січня 2012 року №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.
Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (стаття 2 КАС України).
Такий захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу зловживанням.
Аналізуючи обґрунтованість рішення відповідача у вказаній частині, суд виходить з принципу пропорційності, як одного з елементів верховенства права, та враховує співмірність між виявленими порушеннями та засобами їх усунення, визначеними контролюючим органом.
Враховуючи фактичні обставини справи, встановлені судом за результатами розгляду справи по суті, колегія суддів вважає наведені вище дії відповідача протиправними, оскільки усунення виявлених у процесі проведення моніторингу недоліків у запропонований контролюючим органом спосіб, а саме шляхом розірвання договору, призведе до порушення прав та інтересів третьої особи та матиме негативні наслідки для господарської діяльності позивача, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками. 
Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.
Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду –без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права. 
Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.  
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 

П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 05 квітня 2023 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України. 

Головуючий	 	 	Матохнюк Д.Б.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Біла Л.М.    Гонтарук В. М.