ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 серпня 2023 року 
м. Київ
справа № 376/1598/19
адміністративне провадження № К/990/20945/23  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Мельник-Томенко Ж. М.,
суддів - Жука А. В., Мартинюк Н. М.,
розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Північного офісу Держаудитслужби про скасування протоколу про адміністративне правопорушення, провадження в якій відкрито
за касаційною скаргою Північного офісу Держаудитслужби на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.05.2023 (колегія суддів у складі: Єгорової Н. М., Федотова І. В., Чаку  Є.  В.),
УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог
У липні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Північного офісу Держаудитслужби про скасування протоколу про адміністративне правопорушення № 26-153/2019пр від 18.06.2019. 
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій і мотиви їхнього ухвалення 
Рішенням Сквирського районного суду Київської області від 22.08.2019 адміністративний позов задоволено в повному обсязі. Скасовано протокол Північного офісу Держаудитслужби № 26-153/2019пр від 18.06.2019, як такий, що складений з порушенням порядку оформлення Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого наказом № 168 Державної аудиторської служби України від 01.12.2016. Закрито провадження по адміністративному матеріалу відносно ОСОБА_1 у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Північний офіс Держаудитслужби подав апеляційну скаргу.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.05.2023 відмовлено у відкритті апеляційного провадження у справі № 376/1598/19.
Ухвала суду мотивована тим, що апеляційну скаргу суб`єкт владних повноважень подав після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, а тому відповідно до вимог частини другої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) наведене є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження. 
Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги
Не погоджуючись із ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.05.2023, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, відповідач подав касаційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
Касаційна скарга обґрунтована тим, що повний текст рішення Сквирського районного суду Київської області від 22.08.2019 по справі № 376/1598/19 отримано відповідачем засобами електронного зв`язку 10.04.2023 та зареєстровано за вх. № 262600-17-3199-23.
Крім того, скаржник наголошує, що в єдиному державному реєстрі судових рішень рішення Сквирського районного суду Київської області від 22.08.2019 за номером 110108467 надіслано судом 10.04.2023, зареєстровано 10.04.2023 та оприлюднено 11.04.2023.
У зв`язку з надходженням рішення після спливу терміну подання органом державного фінансового контролю апеляційної скарги, скаржник вважає, що суд позбавив відповідача доступу до правосуддя та гарантованого Конституцією України права на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, а тому, на його думку, оскаржуване рішення підлягає скасуванню.
Позиція інших учасників справи
Відповідно до частини 4 статті 328 КАС України відсутність відзиву на касаційну скаргу не перешкоджає перегляду оскаржуваних судових рішень.
Рух касаційної скарги
12.06.2023 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Північного офісу Держаудитслужби на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.05.2023.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.06.2023 визначено склад колегії суддів, а саме: головуючого суддю (суддю-доповідача) Мельник-Томенко Ж. М., суддів Жука А. В., Мартинюк Н. М. для розгляду судової справи № 376/1598/19.
Ухвалою Верховного Суду від 20.06.2023 відкрито касаційне провадження за скаргою Північного офісу Держаудитслужби на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.05.2023.
Ухвалою Верховного Суду від 30.08.2023 закінчено підготовку даної справи до касаційного розгляду та призначено її касаційний розгляд в порядку письмового провадження. 
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Релевантні джерела права й акти їхнього застосування. Оцінка висновків суду, рішення якого переглядається, та аргументів учасників справи
Відповідно до частини першої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України).
Надаючи правову оцінку встановленим апеляційним судом обставинам справи щодо подання апеляційної скарги та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, Верховний Суд зазначає таке. 
Згідно з положенням частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Суд апеляційної інстанції, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження на підставі положень частини другої статті 299 КАС України, керувався тим, що оскаржуване рішення суду першої інстанції було прийнято 22.08.2019, та копію якого направлено до Північного офісу Держаудитслужби 22.08.2019. Разом з тим, апеляційну скаргу Північним офісом Держаудитслужби направлено до суду апеляційної інстанції 09.05.2023, тобто після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення. Також свої висновки суд мотивував тим, що ухвала Сквирського районного суду Київської області від 05.07.2019 про відкриття провадження у справі отримана Північним офісом Держаудитслужби 07.08.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Крім того, суд зазначає, що Північним офісом Держаудитслужби 07.08.2019 було подано до Сквирського районного суду Київської відзив на позовну заяву та клопотання про розгляд справи за відсутності представника. Отже, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суб`єкт владних повноважень був повідомлений про розгляд даної справи.
Відповідно до частини першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Згідно з частиною другою статті 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Згідно з пунктом 7 частини другої статті 296 КАС України в апеляційній скарзі у разі необхідності зазначається клопотання особи, що подає апеляційну скаргу.
Частиною третьою статті 295 КАС України передбачено, що строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 299 КАС України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки.
Враховуючи викладене, апеляційне оскарження суб`єктом владних повноважень судового рішення суду першої інстанції з пропуском річного строку з дня складення повного тексту такого рішення має наслідком постановлення судом ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження, в інших випадках - суд зобов`язаний надати оцінку наведеним скаржником у відповідній заяві підставам пропуску такого строку.
Отже, застосування судом апеляційної інстанції наведених норм процесуального права вимагає достовірного встановлення дати складення повного тексту рішення суду першої інстанції.
Як вбачається з довідки від 22.08.2019, підписаної секретарем судового засідання, та вступної і резолютивної частин рішення Сквирського районного суду Київської області від 22.08.2019, таке судове рішення прийняте у відкритому судовому засіданні без участі учасників справи.
Пунктом 5 частини шостої статті 246 КАС України визначено, що у разі необхідності у резолютивній частині також вказується про дату складення повного рішення суду.
В рішенні Сквирського районного суду Київської області від 22.08.2019 не зазначено про дату складення повного рішення суду.
Разом з тим, в матеріалах справи наявний супровідний лист від 22.08.2019 про направлення копії рішення Сквирського районного суду Київської області від 22.08.2019 на адреси учасників справи (а.  с. 115).
Утім, матеріали справи не містять рекомендованих повідомлень про вручення такої кореспонденції адресатам, повернення поштового відправлення або інших доказів фактичного направлення вказаних документів учасникам справи.
Судом апеляційної інстанції при вирішенні питання щодо дотримання Північним офісом Держаудитслужби строку апеляційного оскарження рішення Сквирського районного суду Київської області від 22.08.2019 не досліджувалось питання наявності в матеріалах справи належних та допустимих доказів фактичного направлення повного тексту рішення Сквирського районного суду Київської області від 22.08.2019 учасникам справи.
Разом з тим, відповідно до пунктів 1, 2 розділу ІІ Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 19.04.2018  № 1200/0/15-18 (далі - Порядок; у редакції, чинній на момент ухвалення рішення Сквирського районного суду Київської області від 22.08.2019), електронний примірник судового рішення або окремої думки судді виготовляється судом в автоматизованій системі документообігу суду (далі - АСДС) у день ухвалення судового рішення або виготовлення його повного тексту в паперовій формі, підписується ЕЦП судді, який ухвалив таке судове рішення, а в разі колегіального розгляду - ЕЦП усіх суддів, що входять до складу колегії, та зберігається у стані, що унеможливлює його подальше коригування. Дата та час підписання ЕЦП, а також дата та час надсилання до Реєстру електронного примірника судового рішення або окремої думки судді автоматично зберігається в АСДС і не підлягає коригуванню.
Пунктом 1 розділу ІІІ Порядку передбачено, що електронний примірник судового рішення або окремої думки судді оприлюднюється шляхом надсилання до Реєстру у день його виготовлення засобами АСДС.
Керуючись частиною п`ятою статті 4 Закону України від 22.12.2005 № 3262-IV «Про доступ до судових рішень», згідно з якою судді мають право на повний доступ до усіх інформаційних ресурсів Єдиного державного реєстру судових рішень, судом касаційної інстанції встановлено, що рішення Сквирського районного суду Київської області від 22.08.2019 надіслано до Єдиного державного реєстру судових рішень лише 10.04.2023, зареєстровано 10.04.2023 та оприлюднено 11.04.2023.
Однак, вказані обставини залишилися поза увагою апеляційного суду.
Отже, суд апеляційної інстанції не встановив дату складення повного тексту рішення Сквирського районного суду Київської області від 22.08.2019, обмежився лише тим, що суб`єкт владних повноважень був повідомлений про розгляд цієї справи, у зв`язку з чим дійшов передчасного висновку про те, що звернення відповідача 09.05.2023 з апеляційною скаргою відбулося з пропуском річного строку з дати складення повного тексту такого рішення.
За таких обставин, висновок суду апеляційної інстанції про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження у справі, передбачених частиною другою статті 299 КАС України, ґрунтується на формальному підході, а тому не може бути визнаним обґрунтованим.
Суд касаційної інстанції також вважає за необхідне зазначити таке.
Стаття 129 Конституції України однією із основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Відповідно до частини першої статті 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на  касаційне оскарження судового рішення.
Таким чином, конституційне право особи на судовий захист, в тому числі на апеляційний перегляд справи, гарантується та забезпечується державою.
Враховуючи викладене, органи державної влади, в тому числі і органи судової влади, повинні забезпечити можливість реалізації конституційного права на судовий захист в межах покладених на них повноважень.
Встановлений частиною другою статті 299 КАС України для суб`єкта владних повноважень присічний річний строк на оскарження має на меті забезпечення правової визначеності і остаточності судових рішень, а також на спонукання суб`єктів владних повноважень до оперативної та ефективної реалізації права на апеляційний перегляд справ за їхньою ініціативою.
Системний аналіз викладених положень дає підстави для висновку про те, що суб`єкт владних повноважень не може бути позбавлений права на судовий захист з підстав пропуску строку на реалізацію такого права, що зумовлене порушеннями з боку органів судової влади, на які покладено обов`язок забезпечити його реалізацію.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Відповідно до частини першої статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.
Враховуючи викладене, Шостий апеляційний адміністративний суд, ухваливши рішення від 24.05.2023 про відмову у відкритті апеляційного провадження, порушив норми процесуального права, у зв`язку з чим таке рішення підлягає скасуванню із передачею справи до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
Висновки щодо розподілу судових витрат.
Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки Верховний Суд не змінює судові рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 КАС України,
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби задовольнити.
Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.05.2023 скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції - Шостого апеляційного адміністративного суду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не оскаржується.

Судді | Ж.М. Мельник-Томенко А.В. Жук   Н.М. Мартинюк