ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2023 року 
м. Київ
справа № 480/8900/20
провадження № К/990/11345/23 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого - Смоковича М. І.,
суддів: Данилевич Н. А., Кашпур О. В.
розглянув у порядку письмового провадження в касаційній інстанції справу
за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області, Сумського окружного адміністративного суду, голови Сумського окружного адміністративного суду Воловика Сергія Володимировича, за участю третьої особи - Професійної спілки "Справедливість" Управління Державної служби України з питань праці у Сумській області, про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, визнання протиправним та скасування висновку, провадження по якій відкрито
за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2021 року, ухваленого у складі головуючого судді Довгопол М. В., та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2023 року, прийняту у складі колегії суддів: головуючого - Григорова А. М., суддів: Бартош Н. С., Подобайло З. Г.
І. Суть спору
1. У грудні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області, (далі - ТУ ДСА України в Сумській області), Сумського окружного адміністративного суду (далі також - Сумський ОАС), голови Сумського ОАС Воловика Сергія Володимировича, за участю третьої особи - Професійної спілки "Справедливість" Управління Державної служби України з питань праці у Сумській області, (далі - ПС "Справедливість" Управління Держпраці у Сумській області) якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить:
1.1. визнати протиправним та скасувати наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2020 року № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду», зі змінами, внесеними наказом від 24 листопада 2020 року № 58 «Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2020 року № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду»;
1.2. поновити ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Сумського ОАС з 27 листопада 2020 року;
1.3. стягнути з Сумського ОАС на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 27 листопада 2020 року до моменту набрання рішенням суду про поновлення на займаній посаді законної сили з розрахунку 1034,26 грн середньоденної заробітної плати;
1.4. визнати протиправним та скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», затвердженого головою Сумського ОАС Воловиком С. В. 12 листопада 2020 року відносно ОСОБА_1 .
2. В мотивування позову зазначає, що, починаючи з 23 листопада 2015 року, позивач обіймала посаду керівника апарату Сумського ОАС.
Однак, наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2020 року № 57 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення згідно з пунктом 7 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу" від 10 грудня 2015 року № 889-VIII, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 889-VIII) та звільнено із займаної посади за пунктом 4 частини першої та частини п`ятої статті 66 Закону № 889-VIII.
Стверджує, що підстави видання вказаного наказу неузгоджені, нечіткі, двозначні та суперечливі.
Позивач вказує, що не вчиняла дисциплінарний проступок, оскільки видала вмотивоване розпорядження від 22 вересня 2020 року № 118 про повторний автоматизований розподіл справи № 480/4938/20 на підставі відповідного подання судді Бондаря С. О. , яке разом зі справою було передано до канцелярії Сумського ОАС. 
Позивач наголошує, що законодавством України не надано право керівнику апарату не погоджуватися з діями судді і фактично вказувати судді як діяти та який процесуальний документ ухвалювати у справі. Разом з цим вказує про відсутність повноважень у керівника апарату щодо повернення справи судді, яка ним передана до канцелярії суду з поданням про здійснення повторного авторозподілу. 
Також позивач вважає, що внесення до табеля обліку робочого часу відомостей про перебування судді Соп`яненка О. В. у нарадчій кімнаті 25 вересня 2020 року та 30 вересня 2020 року здійснено із дотриманням приписів пункту 2.3.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2020 року № 30 та пункту 3.3. Засад використання автоматизованої системи документообігу Сумського окружного адміністративного суду, затверджених рішенням зборів суддів від 28 серпня 2015 року № 11. 
Позивач зазначає, що спірний наказ є необґрунтованим, безпідставним та таким, що винесений без урахування принципу пропорційності, адже не містить ознак складу дисциплінарного проступку, належної, однозначної кваліфікації проступку, чіткого формулювання суті та обставин допущеного проступку, обґрунтування обрання певного виду стягнення та доказів факту умисних дій, негативних наслідків та ступеню тяжкості проступку, натомість відтворює зміст подання голови Сумського ОАС Воловика С. В .
Вказує, що відповідачем не надано юридичної оцінки її поясненням від 23 листопада 2020 року № 30378/20, не вказано причин їх відхилення, а також позбавлено позивача права ознайомитись із матеріалами дисциплінарної справи.
Стосовно позовних вимог про визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», затвердженого 12 листопада 2020 року головою Сумського ОАС Воловиком С. В. , позивач вказує, що вона 27 грудня 2019 року отримала як керівник апарату завдання з ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності на 2020 рік, визначені головою суду Шаповалом М. М. , однак 12 листопада 2020 року за результатами оцінювання головою суду Воловиком С. В. складений висновок про результати оцінювання її службової діяльності з середнім балом 2,49, що є негативною оцінкою. Позивач вказує, що виставлення оцінок за кожне із завдань здійснено формально, не об`єктивно, без зазначення конкретних зауважень, заперечень чи спростувань досягнутих позивачем результатів, натомість із використанням загальних формулювань на кшталт «без високого ступеня самостійності», «висока міра контролю» тощо.
Вважаючи, що відсутні підстави для ствердження про перевищення позивачем повноважень чи неналежне їх виконання, ОСОБА_1 звернулась до суду з вимогою про поновлення її на посаді.
ІІ. Встановлені судами фактичні обставини справи
3. Починаючи з 23 листопада 2015 року, ОСОБА_1 на підставі наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2015 року № 70 (т.2 а.с.182) обіймала посаду керівника апарату Сумського ОАС, про що свідчить відповідний запис у трудовій книжці НОМЕР_1 (т.4 а.с.207 - 212). 
4. 02 жовтня 2020 року заступником голови Сумського ОАС Прилипчуком О. А. складено доповідну записку на ім`я голови суду Воловика С.В. (т.2 а.с.9 - 12, т.2), в якій повідомлено про те, що під час моніторингу КП ДСС встановлено, що 25 вересня 2020 року та 30 вересня 2020 року начальником відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_6 внесено до табелю обліку робочого часу КП ДСС відомості щодо перебування судді Соп`яненка О. В. у нарадчій кімнаті, у зв`язку з чим суддя не брав участі у розподілі справ 25 вересня 2020 року: № 480/6436/20, № 480/6437/20; 30 липня 2020 року: № 480/6545/20; 01 жовтня 2020 року: № 480/6546/20, однак відповідно до вимог статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), пункту 2.3.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (в редакції від 15 вересня 2016 року) (далі - Положення № 30), не передбачено внесення до КП ДСС відомостей у разі перебування судді в нарадчій кімнаті та відповідно не передбачено виключення судді при розподілі справ. На пропозицію надати пояснення та провести службове розслідування керівником апарату ОСОБА_1 та начальником відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_6 надано пояснення, за змістом яких не зазначено жодної норми, яка б надавала право вносити відомості до КП ДСС про перебування судді в нарадчій кімнаті, станом на дату складання доповідної записки керівник апарату ОСОБА_1 не надала відомостей про проведення службового розслідування. Крім того, на підставі подання судді Бондаря С. О. керівник апарату суду відповідно до пункту 2.3.50 Положення № 30 видала розпорядження від 22 вересня 2020 року № 118 про повторний автоматизований розподіл судової справи № 480/4938/20 у зв`язку з відсутністю у судді Бондаря С. О. доступу до державної таємниці, що унеможливлює його участь у розгляді даної справи. У той же час, відповідно до пункту 15 частини першої статті 4 КАС України питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, та інші процесуальні питання вирішуються ухвалою, натомість відповідно до матеріалів справи встановлено, що жодним процесуальним рішенням суду у даній справі не встановлено неможливість суду у складі судді Бондаря С. О. розглянути дану справу з дотриманням вимог частини тринадцятої статті 31 КАС України. Виходячи з викладеного, заступником голови суду запропоновано звернутися до ТУ ДСА України в Сумській області про проведення перевірки виявлених фактів та вжиття відповідних заходів для уникнення допущень порушень в майбутньому.
5. 15 жовтня 2020 року головою Сумського ОАС Воловиком С. В. внесено до ТУ ДСА України в Сумській області подання про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату за вих. № 03-23/25841/20 (т.2 а.с.5 - 8), в якому зазначено про виявлені порушення щодо повторного автоматизованого розподілу справи № 480/4938/20 та безпідставне внесення начальником відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_6 інформації до КП ДСС про перебування судді Соп`яненка О. В. у нарадчій кімнаті 25 вересня 2020 року та 30 вересня 2020 року, викладено прохання провести перевірку за вказаними фактами та накласти на керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення.
До подання додано доповідну заступника голови Сумського ОАС (т.2 а.с. 9 - 12), пояснення керівника апарату ОСОБА_1 (а.с. 14 - 15, т.2), пояснення начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_6. (т.2 а.с. 13).
6. Наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 22 жовтня 2020 року № 55 "Про порушення дисциплінарного провадження" (т. 2 а.с.16) у зв`язку з надходженням подання голови Сумського ОАС Воловика С.В. від 15 жовтня 2020 року № 03-23/25841/20 про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду ОСОБА_1 порушено дисциплінарне провадження відносно керівника апарату Сумського ОАС ОСОБА_1 , Дисциплінарній комісії ТУ ДСА України в Сумській області доручено здійснити дисциплінарне провадження за фактами, викладеними у поданні голови суду Воловика С. В. , згідно з Порядком здійснення дисциплінарного провадження.
7. Дисциплінарна комісія ТУ ДСА України в Сумській області (далі - Дисциплінарна комісія) створена наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 01 липня 2019 року № 23 (т.2 а.с. 183) та затверджена у складі 6 осіб ( ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ) (додаток до наказу від 01 липня 2019 року № 23 (т.2 а.с. 184).
8. На запит голови дисциплінарної комісії від 22 жовтня 2020 року № 01-1808/20 керівником апарату ОСОБА_1 надано письмові пояснення від 27 жовтня 2020 року за вих. № 27195/20 (т.2 а.с. 21 - 23) з доданими документами на 50 арк., а на запит від 30 жовтня 2020 року № 01-1845/20 надано пояснення від 03 листопада 2020 року за вих. № 27959/20 (т.2 а.с. 103) з додатками на 19 арк.
9. Дисциплінарною комісією отримано також пояснення заступника керівника апарату суду ОСОБА_13 (т.2 а.с. 152 - 153), начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_6 , головного спеціаліста з інформаційних технологій суду ОСОБА_14 (т.2 а.с. 144), провідного спеціаліста з інформаційних технологій суду ОСОБА_15 (т.2 а.с. 147), головного спеціаліста відділу документального забезпечення ОСОБА_16 (т.2 а.с. 155), зібрано ряд документів.
10. 16 листопада 2020 року Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ ТУ ДСА України в Сумській області складено подання на ім`я начальника ТУ ДСА України в Сумській області, в якому констатовано, що у діях ОСОБА_1 наявні дисциплінарні проступки, а саме:
невиконання посадових обов`язків, що полягає, зокрема, у незабезпеченні контролю за роботою начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_6 (яка внесла позначку "НК" до табелю обліку робочого часу на свій розсуд, без законних на те підстав, керівник апарату знала про це, проте не провела жодної перевірки та не вжила жодних заходів, що вказує на факт прийняття нею дій підлеглої особи та факт погодження з такими діями), незабезпеченні контролю за спеціалістами з інформаційних технологій (які здійснюють налаштування Системи, зокрема, вносять дані суддів до КП "ДСС" без відповідних наказів керівника апарату), незабезпеченні правильного автоматизованого розподілу справ (головний спеціаліст ОСОБА_16 провела повторний авторозподіл справи між окремими суддями, із зазначенням грифу справи - державна таємниця), невиконанні доручення заступника голови суду Прилипчука О. А. про проведення службового розслідування щодо правомірності внесення начальником відділу ОСОБА_6 інформації до КП ДСС про перебування судді в нарадчій кімнаті;
перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, що полягає у виданні невмотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи від 22 вересня 2020 року № 1 на підставі непроцесуального документа (подання судді Бондаря С. О. ), що сприяло неправильному повторному авторозподілу справи (виключно між суддями, які мають допуск та доступ до ДТ) та фактично змінила гриф справи на "таємно", що, в свою чергу, призвело до порушення Закону України "Про доступ до судових рішень" в частині унеможливлення відкритого доступу в ЄДРСР до ухвали судді Глазька С. М. від 13 жовтня 2020 року по справі № 480/4938/20. (3.6.засади)
Таким чином Дисциплінарною комісією визначено, що у діях ОСОБА_1 наявні дисциплінарні проступки, передбачені пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII, а саме, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, та пункту 7 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII - перевищення службових обов`язків, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.
Відповідно до частини п`ятої статті 66 Закону № 889-VIII у разі вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII, до цього державного службовця може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби, відтак Дисциплінарною комісією у поданні рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби.
11. Листом від 16 листопада 2020 року № 01-1923/20 ТУ ДСА України в Сумській області повідомлено голову Сумського ОАС Воловика С. В. про необхідність внесення відповідно до статей 24, 154 Закону № 889-VIII, статті 69 Закону № 889-VIII подання про накладення на керівника апарату суду ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення (т. 2 а.с. 156).
12. Також листом ТУ ДСА України в Сумській області від 16 листопада 2020 року № 01-1921/20 повідомлено ОСОБА_1 про необхідність надання письмового пояснення начальнику ТУ ДСА України в Сумській області відповідно до вимог статті 75 Закону № 889-VIII (т.2 а.с. 187).
13. 17 листопада 2020 року за вих. № 03-23/29584/20 головою Сумського ОАС внесено начальнику ТУ ДСА України в Сумській області подання про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду ОСОБА_1 у виді звільнення з посади державної служби (т.2 а.с. 189).
14. 23 листопада 2020 року керівник апарату ОСОБА_1 подала начальнику ТУ ДСА України в Сумській області письмові пояснення від 23 листопада 2020 року № 30378/20 на виконання вимог статті 75 Закону № 889-VIII (вх. № 4224 від 23.11.2020), в яких заперечувала факт вчинення дисциплінарних проступків (т.2 а.с.215 - 219).
15. Наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2020 року № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду" (т. 2 а.с. 190 - 197) вирішено на підставі пункту 4 частини першої статті 66 та частини п`ятої статті 66 Закону № 889-VIII за вчинення проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 зазначеного Закону, звільнити ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського ОАС 23 листопада 2020 року. Підставою наказу зазначено: подання дисциплінарної комісії ТУ ДСА України в Сумській області від 16 листопада 2020 року, подання голови Сумського ОАС Воловика С. В. від 17 листопада 2020 року № 03-23/29584/20 "Про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду ОСОБА_1 ", пояснення ОСОБА_1 від 23 листопада 2020 року.
Зазначений наказ надіслано 23 листопада 2020 року на електронну адресу позивача, про що свідчить протокол про доведення інформації до відома державного службовця від 23 листопада 2020 року із доданою скрінкопією знімку екрана та повідомленням про доставку електронної пошти (т. 2 а.с. 198 - 200).
16. Наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 24 листопада 2020 року № 58 "Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області" від 23 листопада 2020 року № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду" (т.2 а.с. 204), у зв`язку з повідомленням голови Сумського ОАС Воловика С. В. про те, що керівник апарату цього суду ОСОБА_1 з 23 листопада 2020 року перебуває на лікарняному та про те, що вона 23 листопада 2020 року о 14 год. 20 хв. покинула робоче місце з метою відвідування лікарні (лист від 24 листопада 2020 року № 03-23/30518/20) вирішено внести зміни до наказу ТУ ДСА України в Сумській області" від 23 листопада 2020 року № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду", доповнивши його пунктом 2 наступного змісту: "2. Застосувати до керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення в перший робочий день її повернення до виконання службових обов`язків".
Цей наказ надіслано 24 листопада 2020 року на електронну адресу позивача, про що свідчить протокол про доведення інформації до відома державного службовця від 24 листопада 2020 року із доданою скрінкопією знімку екрана та повідомленням про доставку електронної пошти (т. 2 а.с. 205 - 207).
17. Листом від 27 листопада 2020 року № 03-23/31011/20 головою Сумського ОАС Воловиком С. В. повідомлено начальника ТУ ДСА України в Сумській області про те, що ОСОБА_1 27 листопада 2020 року приступила до роботи після тимчасової непрацездатності і відповідно до наказу начальника ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2020 року № 57 (зі змінами, внесеними наказом від 24 листопада 2020 року № 58) 27 листопада 2020 року керівника апарату Сумського ОАС ОСОБА_1 звільнено із займаної посади, передано справи та майно, довірене їй у зв`язку з виконанням посадових обов`язків та проведено повний розрахунок (т. 2 а.с. 222).
18. 27 листопада 2020 у трудовій книжці позивача вчинено запис № 21 про звільнення із займаної посади на підставі пункту 4 частини першої статті 66 та частини п`ятої статті 66 Закону № 889-VIII за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 зазначеного Закону (підстава - наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2020 року № 57, наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 24 листопада 2020 року № 58) (т.4 а.с. 211).
19. Крім того, встановлено, що 27 грудня 2019 року керівником апарату ОСОБА_1 отримано завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або " В" на 2020 рік, затверджені 27 грудня 2019 року головою Сумського ОАС Шаповалом М. М. (т.3 а.с. 26), які включали такі завдання:
1) забезпечення проведення аналізу роботи суду за 2019 рік (забезпечення здійснення аналізу роботи структурних підрозділів апарату суду та проведення підсумків роботи апарату суду за 2019 рік, строк виконання - січень);
2) організація ефективної роботи апарату суду (забезпечення своєчасного формування та надання Вищій кваліфікаційній комісії суддів України наявної в суді інформації щодо суддів, їх професійної діяльності для формування суддівського досьє, строк виконання - протягом звітного періоду; забезпечення опрацювання, обговорення з працівниками апарату суду та впровадження в роботу суду Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом ДСА України від 20 серпня 2019 року № 814, строк виконання - січень);
3) забезпечення управління персоналом (забезпечення добору працівників апарату суду з дотриманням вимог законодавства, забезпечення дотримання працівниками апарату суду виконавської та службової дисципліни, а також заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності, забезпечення встановлення надбавок, доплат та премій працівникам апарату суду відповідно до законодавства, строк виконання - протягом звітного періоду).
20. 06 листопада 2020 року керівником апарату суду ОСОБА_1 подано голові Сумського ОАС Воловику С. В. звіт щодо виконання поставлених завдань і ключових показників (т.3 а.с. 27).
21. 12 листопада 2020 року головою Сумського ОАС складено та підписано результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" за 2020 рік, щодо керівника апарату суду ОСОБА_1 , відповідно до яких в цілому виставлено негативну оцінку службової діяльності державного службовця. За змістом обґрунтування оцінки завдання 1 та 2 виконані своєчасно, але з певними недоліками. При цьому отриманий результат невисокої якості та досягнутий він з невисоким ступенем самостійності. За таких обставин державний службовець отримав по 3 бали за кожне завдання. Завдання 3 виконано частково (порушені вимоги законодавства під час добору працівника, не забезпечено дотримання службової та виконавської дисципліни всіма працівниками апарату суду, не забезпечено щомісячне встановлення надбавок та премій), до виконання завдання державний службовець підійшов формально, у зв`язку з чим за його виконання отримав 1 бал. Отже, всього отримано 7 балів за 3 завдання, тобто середній бал складає 2,33, що відповідає негативній оцінці.
ІІІ. Рішення судів першої та апеляційної інстанцій і мотиви їх ухвалення
22. Полтавський окружний адміністративний суд рішенням від 05 жовтня 2021 року в позові відмовив.
Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, видавши розпорядження від 22 вересня 2020 року № 118 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ» на підставі подання судді Бондаря С. О. про здійснення повторного авторозподілу справи № 480/4938/20 через необхідність дослідження документів з грифом секретності «Таємно», перевищила повноваження щодо забезпечення автоматизованого розподілу справ між суддями, оскільки прийняла рішення про повторний автоматизований розподіл справи, ухвалення якого допускається винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, за відсутності належного документа (процесуального документа судді), що підтверджує неможливість продовження розгляду справи. Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку про правомірність прийнятого наказу про звільнення. 
23. Другий апеляційний адміністративний суд постановою від 10 лютого 2022 року скасував рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2021 року у справі № 480/8900/20 в частині відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про скасування наказів ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2020 року № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду», від 24 листопада 2020 року № 58 «Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2020 року № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського ОАС» та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу скасовано. Прийнято постанову, якою позов ОСОБА_1 в цій частині задоволено. Скасовано наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2020 року № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського ОАС». Скасовано наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 24 листопада 2020 року № 58 «Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2020 року № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського ОАС». Поновлено ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Сумського ОАС з 28 листопада 2020 року. Стягнуто з Сумського ОАС на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 28 листопада 2020 року до 10 лютого 2022 року в розмірі 277172 грн 59 коп, з відрахуванням обов`язкових платежів. В іншій частині рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2021 року у справі № 480/8900/20 залишено без змін.
Під час ухвалення постанови суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскаржувані накази відповідача необґрунтовані та винесені з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки відповідачем у наказах не вказана підстава для звільнення позивача, а лише зазначені види дисциплінарних стягнень, за які її притягнуто до адміністративної відповідальності.
24. Верховний Суд постановою від 01 вересня 2022 року скасував постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2022 року, а справу направив на новий судовий розгляд до цього ж суду.
Приймаючи постанову, суд касаційної інстанції вказав про необхідність встановлення відповідності процедури накладення дисциплінарного стягнення на позивача вимогам Глави 2 «Засади дисциплінарної відповідальності» Розділу VIII «Дисциплінарна та матеріальна відповідальність державних службовців» Закону № 889-VIII. При цьому, даючи юридичну оцінку правильності застосування дисциплінарного стягнення, суд має виходити з характеру дисциплінарного проступку, обставин, за яких його вчинено, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.
25. Під час нового розгляду справи суд апеляційної інстанції встановив, що факт перевищення ОСОБА_1 службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, на думку ТУ ДСА України в Сумській області, полягало у: 
1) виданні немотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи № 118 від 22 вересня 2020 року на підставі непроцесуального документа (подання судді Бондаря С. О.), що сприяло неправильному повторному авторозподілу справи (виключно між суддями, які мають допуск та доступ до ДТ);
2) фактичній зміні грифу справи на «таємно», що, в свою чергу, призвело до порушення Закону України «Про доступ до судових рішень» в частині унеможливлення відкритого доступу в ЄДРСР до ухвали судді Глазька С. М. від 13 жовтня 2020 року по справі № 480/4938/20.
Так, у ході дисциплінарного провадження встановлено та відображено в оскаржуваному наказі ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2020 року № 57, що 05 серпня 2020 року до Сумського ОАС надійшов позов ОСОБА_19 до Служби безпеки України в особі голови Баканова І., управління Служби безпеки України в Сумській області в особі начальника Олега Салюка про визнання незаконними та скасування наказів, визнання дій та бездіяльності протиправними. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справа розподілялась між всіма суддями, які фактично здійснювали судочинство, головуючим суддею було призначено Бондаря С. О. , а справі присвоєно номер 480/4938/20. Ухвалою від 11 серпня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, спочатку за правилами спрощеного позовного провадження, а пізніше - за правилами загального позовного провадження (ухвала від 28.08.2020), призначивши підготовче засідання на 17.09.2020 (т.2 а.с. 80-81).
22 вересня 2020 року суддею Бондарем С. О. у справі № 480/4938/20 подано на ім`я керівника апарату подання, в якому зазначив про необхідність дослідження по справі документів з грифом секретності «таємно» та оскільки у судді відсутній доступ до державної таємниці, необхідне здійснення повторного авторозподілу справи серед суддів, які мають доступ та допуск до державної таємниці.
На підставі розпорядження керівника апарату суду від 22 вересня 2020 року № 118 у справі № 480/4938/20 та, керуючись пунктом 2.3.50. Положення № 30 головним спеціалістом Похіловою В. В. проведено повторний авторозподіл справи із зазначенням при цьому у картці справи на вкладці «Реквізити справи» у полі «Гриф справи» - державна таємниця, внаслідок чого повторний авторозподіл справи відбувався лише серед суддів: Прилипчук О. А., Воловик С. В., Опімах Л. М., Шаповал М. М. та Глазько С. М.
Водночас, судді Кравченко Є. Д., Шевченко І. Г., Діска А. Б., Павлічек В. О., Савицька Н. В., Соп`яненко О. В., Кунець О. М., Осіпова О. О., Гелета С. М., Бондар С. О. були виключені з відбору з приміткою «Не має доступу до інформації», суддя Кунець О. М. також виключена з приміткою «Хвороба».
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 вересня 2020 року вказана справа розподілена судді Глазьку С. М.
13 серпня 2020 року по справі № 480/4938/20 суддя Глазько С. М. постановив ухвалу, в якій заявив самовідвід відповідно до підстав, визначених пунктом 5 частини першої статті 36 КАС України, а саме, порушення порядку визначення судді для розгляду справи, що відбулось внаслідок проведення необґрунтованого авторозподілу, та, як наслідок, розгляду справи неповноважним складом суду.
Після постановлення ухвали судді Глазька С. М. від 13 жовтня 2020 року, справу розподілено ще декілька разів.
Так, матеріали дисциплінарної справи містять копію розпорядження керівника апарату суду від 22 вересня 2020 року № 118 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ» (т.2 а.с.43), у якому зазначено обґрунтування призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи: подання судді Бондаря С. О. про здійснення повторного авторозподілу справи через необхідність дослідження документів з грифом секретності «Таємно». Зміст розпорядження свідчить, що повторний автоматизований розподіл судової справи № 480/4938/20 призначено відповідно до пункту 2.3.50. Положення № 30 у зв`язку з відсутністю у судді Бондаря С. О. доступу до державної таємниці, що унеможливлює його участь у розгляді даної справи (пункт 1). Пунктами 2, 3 розпорядження визначено відповідальній особі - головному спеціалісту Похіловій В. В. прийняти це розпорядження до виконання під підпис, контроль за виконанням розпорядження покладено на Похілову В. В.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 вересня 2020 року (т.2 а.с.41) повторний розподіл справи № 480/4938/20 здійснено на підставі розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ від 22 вересня 2020 року № 118 з причин відсутності у судді допуску або дозволу до роботи з документами, що містять інформацію з обмеженим доступом. При цьому протокол містить відомості, що суддя Бондар С. О. є відведеним суддею, а справу призначено судді Глазьку С. М. Вибір відбувався серед таких суддів як Прилипчук О. А. , Воловик С. В. Опімах Л. М. , Шаповал М. М., Глазько С. М., з відбору виключені судді Кравченко Є. Д., Шевченко І. Г., Діска А. Б., Павлічек В. О., Савицька Н. В., Соп`яненко О. В., Кунець О. М., Осіпова О. О., Гелета С. М., Бондар С. О. з приміткою «Не має допуску до інформації», суддя Кунець О. М. - з приміткою «Хвороба; Не має допуску до інформації». Розподіл проведено головним спеціалістом відділу документального забезпечення Похіловою В. В.
26. За результатами нового розгляду справи Другий апеляційний адміністративний суд постановою від 09 січня 2023 року рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2021 року залишив без змін.
Ухвалюючи таке рішення, апеляційний суд виходив з того, що засадами використання автоматизованої системи документообігу Сумського ОАС визначено особливості повторного автоматизованого розподілу справ у суді, зумовленого обставинами, за яких суддя не може здійснювати свої повноваження з розгляду справ у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відпусткою, відрядженням, припиненням повноважень тощо. Водночас окремо порядку повторного автоматизованого розподілу справи у разі відсутності у судді допуску до державної таємниці Засади використання автоматизованої системи документообігу Сумського ОАС не містять. Враховуючи приписи статті 18 та частини другої статті 22 Закону України «Про державну таємницю», апеляційний суд зазначив, що необхідною умовою роботи громадянина із відомостями, які становлять державну таємницю, є допуск до державної таємниці, який надається органами Служби безпеки України після проведення відповідної перевірки.
Так, в адміністративній справі № 480/4938/20 суддя у поданні на ім`я керівника апарату повідомив про необхідність дослідження по справі документів з грифом секретності «таємно» та з огляду на відсутність у нього доступу до державної таємниці, просив здійснити повторний авторозподіл даної справи серед суддів, які мають доступ та допуск до державної таємниці.
Натомість суд апеляційної інстанції зазначив, що ані КАС України, ані іншим нормативно-правовим актом, зокрема, Положенням № 30, не передбачено, що такий документ судді, як "подання" є обов`язковим до виконання керівнику апарату суду та є підставою для заміни судді та здійснення повторного автоматизованого розподілу справи, оскільки факт неможливості розгляду справи суддею у зв`язку із відсутністю допуску до державної таємниці підлягає з`ясуванню, виходячи із конкретних матеріалів справи, які свідчать, що у справі підлягають дослідженню документи, які містять державну таємницю. Отже, таке питання є процесуальним та підлягає вирішенню суддею шляхом прийняття судового рішення (відповідної ухвали суду).
Таким чином, оскільки питання подальшого розгляду справи суддею, який не має допуску до державної таємниці, є процесуальним питанням, пов`язаним з процедурою розгляду адміністративної справи, воно має вирішуватись, шляхом постановлення відповідної ухвали, яка в свою чергу, зумовлює виникнення у керівника апарату повноваження прийняти розпорядження про повторний автоматизований розподіл справи. 
Так, суд апеляційної інстанції вказав, що норми пункту 2.3.50. Положення № 30 вимагають, щоб керівник апарату виносив вмотивоване розпорядження щодо передачі невирішеної судової справи для повторного автоматизованого розподілу, тобто розпорядження, яке містить мотиви і підстави для повторного автоматизованого розподілу, передбачені чинним законодавством. При цьому наявність підстав для автоматизованого розподілу має бути підтверджена належними та достовірними документами. Отже, за відсутності підстав для повторного автоматизованого розподілу справи керівник апарату не має обов`язку щодо прийняття відповідного розпорядження щодо передачі невирішеної судової справи для повторного автоматизованого розподілу. Вирішення питання про наявність визначеного законодавством виняткового випадку, коли суддя не може продовжувати розгляд справи, лежить виключно у сфері відповідальності керівника апарату.
Факт отримання лише інформації (певних документів, яким в даному випадку є згадане подання судді) про неможливість продовження розгляду справи суддею через відсутність допуску до державної таємниці без відповідної ухвали судді (суду) з матеріалами справи, яка підлягає повторному автоматизованому розподілу, не є правовою підставою для виникнення у керівника апарату, яким є позивач у даному випадку, повноваження прийняти розпорядження про повторний автоматизований розподіл справи.
В даному випадку позивач як керівник апарату здійснювала повноваження щодо забезпечення автоматизованого розподілу справ між суддями як посадова особа органу державного влади - Сумського ОАС, відтак мала керуватися спеціально-дозвільним принципом, тобто дозволено лише те, що прямо передбачено законом.
Таким чином суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що позивач при вирішенні питання про наявність підстав для повторного автоматизованого розподілу справи № 480/4938/20 мала врахувати, що складання суддею такого документу, як подання про повторний автоматизований розподіл справи, у разі відсутності доступу до державної таємниці, якщо розгляд справи передбачає дослідження документів, які містять державну таємницю, не передбачено жодним нормативно-правовим актом, однак відповідні обставини позивачем не взято до уваги, натомість покладено вказаний документ в обґрунтування розпорядження від 22 вересня 2020 року № 118 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ». 
IV. Касаційне оскарження 
27. Позивач подала касаційну скаргу на вказані судові рішення з підстави, передбаченої пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС України, в якій, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить скасувати їх рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.
28. Так, автор скарги зауважує на тому, що суд апеляційної інстанцій в оскаржуваному судовому рішенні не врахував висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 01 листопада 2022 року у справі № 380/3045/21, від 22 липня 2022 року у справі № 580/2689/20, від 30 червня 2021 року у справі № 200/10988/19-а, від 10 листопада 2021 року у справі № 540/4057/20, від 22 грудня 2021 року у справі № 140/16342/20, від 28 квітня 2022 року у справі № 540/2464/19, від 26 травня 2022 року у справі № 300/3980/20, від 26 травня 2022 року у справі № 500/426/19, від 08 вересня 2022 року у справі № 340/5243/20, від 10 листопада 2021 року у справі № 540/4057/20, від 26 травня 2022 року у справі № 300/3980/20, від 26 травня 2022 року у справі № 500/426/19, від 26 січня 2021 року у справі № 420/2949/19 щодо застосування положень пункту 7 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII у поєднанні з вимогами частини другої статті 77 КАС України у подібних правовідносинах.
Стверджує, що суддя в процесі розгляду справи виявив, що для подальших процесуальних дій необхідна наявність допуску до державної таємниці, проте у цього судді такого допуску немає, тому передав цю справу для повторного авторозподілу позивачу як особі, яка відповідно до своїх посадових обов`язків є відповідальною за забезпечення функціонування автоматизованої системи документообігу суду.
Наголошує, що вона як керівник апарату суду не тільки мала право, але й зобов`язана була винести розпорядження щодо повторного авторозподілу справи.
Вказує, що ні відповідач, ні суди попередніх інстанцій, не заперечили того факту, що для розгляду справи № 480/4938/20 дійсно необхідний допуск до державної таємниці, що і підтверджується подальшим неодноразовим авторозподілом справи вже за розпорядженнями іншої посадової особи суду, зумовленим відсутністю у більшості суддів Сумського ОАС доступу до державної таємниці.    
29. Верховний Суд ухвалою від 06 квітня 2023 року відкрив касаційне провадження за ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2021 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2023 року з підстави, передбаченої пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС України.
30. Представник ТУ ДСА України у Сумській області подав відзив на касаційну скаргу, в якому, наполягаючи на безпідставності останньої, просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
31. Своєю чергою, представник ПС "Справедливість" Управління Держпраці у Сумській області подав відзив на касаційну скаргу, в якому вказує про наявність підстав для її задоволення.
V. Релевантні джерела права й акти їх застосування
32. Приписами частини першої статті 341 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
33. Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
34. Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон № 889-VIII.
35. Відповідно до частин першої - шостої статті 44 Закону № 889-VIII результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.
Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення.
Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).
36. Приписами частини сьомої статті 44 Закону № 889-VIII обумовлено, що висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.
37. Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. 
38. В силу вимог частини першої статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
39. Згідно з пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
40. Також пунктом 7 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII визначено, що дисциплінарним проступком є перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.
41. Відповідно до частини першої статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
42. Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9 -11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону (частина п`ята статті 66 Закону № 889-VIII).
43. При цьому згідно з частиною третьою статті 66 Закону № 889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
44. Частиною першою статті 67 Закону № 889-VIII обумовлено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
45. Відповідно до частин першої, другої статті 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа. 
Дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі. 
46. Згідно з частинами першою, другою статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
47. Рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 затверджено Положення про автоматизовану систему документообігу суду, яке на момент виникнення спірних правовідносин діяло у редакції зі змінами, внесеними згідно з рішенням Ради суддів України від 15 вересня 2016 року № 58 (далі також - Положення про АСДС).
48. Підпунктом 2.3.1. пункту 2.3. Положення про АСДС передбачено, що розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.
49. Відповідно до підпункту 2.3.3. пункту 2.3. Положення про АСДС не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли: за два місяці до закінчення повноважень судді; за чотирнадцять днів, якщо інше не встановлено зборами суддів відповідного суду, до початку відпустки (якщо її тривалість становить не менше чотирнадцяти календарних днів); за три робочих дні до початку відпустки, якщо її тривалість становить менше чотирнадцяти календарних днів; у період відпустки судді; за один робочий день до відрядження (за три робочі дні - якщо тривалість відрядження становить більше семи календарних днів) та в дні перебування судді у відрядженні; під час тимчасової непрацездатності судді; за один робочий день до направлення судді на навчання, підвищення кваліфікації, для участі у семінарських заняттях, діяльності органів суддівського самоврядування, Вищої ради юстиції тощо без відбуття у відрядження (за наявності наказу голови суду); у дні перебування судді на навчанні, підвищенні кваліфікації, участі у семінарських заняттях, діяльності органів суддівського самоврядування, Вищої ради юстиції тощо без відбуття у відрядження (за наявності наказу голови суду); у разі призначення судді членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів України - з моменту прийняття рішення про призначення; в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ.
Якщо інше не встановлено зборами суддів відповідного суду, дні, у які не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, не враховуються при розрахунку коефіцієнту навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи. 
50. Наведені положення правової норми кореспондуються з приписами пункту 3.3. Засад використання автоматизованої системи документообігу Сумського ОАС, затверджених рішенням зборів суддів Сумського окружного адміністративного суду від 28 травня 2015 року № 11 (далі - Засади АСДС Сумського ОАС № 11).
51. Підпунктом 2.3.50. пункту 2.3. Положення про АСДС передбачено, що винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, невирішені судові справи передаються для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки), що додається до матеріалів справи.
52. Пунктом 3.15. Засад АСДС Сумського ОАС № 11 (т.3 а.с.19 - 22), визначено, що у разі припинення повноважень судді щодо здійснення ним правосуддя, звільнення його з посади судді або перебування у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку проводиться повторний автоматичний розподіл справ за письмовим розпорядженням керівника апарату згідно зі статтею 15-1 КАС України не пізніше одного робочого дня з дня виникнення обставин, що унеможливлюють здійснення суддею правосуддя.
Повторний автоматичний розподіл справ, що перебувають у провадженні судді та залишилися нерозглянутими суддею у разі тимчасової непрацездатності головуючого судді, в яких передбачені скорочені строки розгляду справ, а саме, спори, пов`язані з виборчим процесом, та спори, які повинні бути вирішені у строк до 96 годин, здійснюється з дня внесення відомостей до табелю обліку робочого часу про непрацюючого судді у найкоротший термін (негайно) на підставі розпорядження керівника апарату суду. В інших випадках повторний автоматичний розподіл справ незалежно від категорії спору у разі тривалої тимчасової непрацездатності здійснюється виключно на підставі розпорядження керівника апарату суду згідно рішень зборів суддів, що скликаються за ініціативою голови суду по кожному випадку окремо.
Повторний розподіл справ, що перебувають у провадженні судді та залишилися нерозглянутими суддею у разі настання інших обставин, які унеможливлюють його участь у розгляді даних справ (відпустка, відрядження тощо), що може мати наслідком порушення строку розгляду справ, передбаченого відповідним процесуальним законом, визначається аналогічно прийнятому рішенню зборів суду щодо випадків непрацездатності судді.
53. В силу статті 18 Закону України «Про державну таємницю» з метою охорони державної таємниці впроваджуються, зокрема, спеціальний порядок допуску та доступу громадян до державної таємниці.
54. Відповідно до частини другої статті 22 Закону України «Про державну таємницю» допуск до державної таємниці надається дієздатним громадянам України віком від 18 років, які потребують його за умовами своєї службової, виробничої, наукової чи науково-технічної діяльності або навчання, органами Служби безпеки України після проведення їх перевірки. Порядок надання допуску до державної таємниці визначається Кабінетом Міністрів України.
55. Згідно з частиною третьою статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Керівник апарату суду несе персональну відповідальність за належне організаційне забезпечення суду, суддів та судового процесу, функціонування Єдиної судової інформаційної (автоматизованої) системи, інформує збори суддів про свою діяльність. Збори суддів можуть висловити недовіру керівнику апарату суду, що має наслідком звільнення його з посади.
56. Відповідно до пункту 2.8. посадової інструкції керівника апарату Сумського ОАС, погодженої 26 вересня 2019 року головою Сумського ОАС та затвердженої 26 вересня 2019 року начальником ТУ ДСА України в Сумській області, керівник апарату забезпечує функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (до початку її функціонування - автоматизованої системи документообігу суду), автоматизованого розподілу справ між суддями.
57. Припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення врегульовано приписами статті 87 Закону № 889-VIII, частиною першою якої визначено, що Підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є:
1) скорочення чисельності або штату державних службовців, скорочення посади державної служби внаслідок зміни структури або штатного розпису державного органу без скорочення чисельності або штату державних службовців, реорганізація державного органу;
1-1) ліквідація державного органу;
2) встановлення невідповідності державного службовця займаній посаді протягом строку випробування;
3) отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності;
4) вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення.
VI. Позиція Верховного Суду
58. З аналізу наведених правових норм висновується, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення може бути вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
59. Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи, що відповідають вимогам частини другої статті 73 Закону № 889-VIII і бути належним чином обґрунтованим.
60. Адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо. 
61. Суб`єкт владних повноважень, своєю чергою, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами дисциплінарної справи, тощо. 
62. Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися, насамперед, на такому:
- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;
- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного проступку; 
- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;
- чи відповідає застосований вид стягнення вимогам закону.
62. Як установлено судами попередніх інстанцій, за результатами розгляду дисциплінарної справи відносно ОСОБА_1 дисциплінарна комісія дійшла висновку про наявність у діях керівника апарату Сумського ОАС ознак дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII, а саме: невиконання посадових обов`язків, що полягає, зокрема, у незабезпеченні контролю за роботою начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_6 (яка внесла позначку «НК» до табелю обліку робочого часу на свій розсуд, без законних на те підстав, керівник апарату знала про це, проте не провела жодної перевірки та не вжила жодних заходів, що вказує на факт прийняття нею дій підлеглої особи та факт погодження з такими діями), незабезпеченні контролю за спеціалістами з інформаційних технологій (які здійснюють налаштування Системи, зокрема, вносять дані суддів до КП «ДСС» без відповідних наказів керівника апарату), незабезпеченні правильного автоматизованого розподілу справ (головний спеціаліст ОСОБА_16 провела повторний авторозподіл справи між окремими суддями, із зазначенням грифу справи - державна таємниця), невиконанні доручення заступника голови суду Прилипчука О. А. про проведення службового розслідування щодо правомірності внесення начальником відділу ОСОБА_6 інформації до КП ДСС про перебування судді в нарадчій кімнаті.
63. Разом з цим за результатами розгляду дисциплінарної справи відносно ОСОБА_1 дисциплінарна комісія дійшла висновку про наявність у діях керівника апарату Сумського ОАС ознак дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII, тобто перевищення службових повноважень, яке не містить складу злочину або адміністративного правопорушення.
До такого висновку дисциплінарна комісія дійшла з огляду на видання невмотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи від 22 вересня 2020 року № 118 на підставі непроцесуального документа (подання судді Бондаря С. О. ), що сприяло неправильному повторному авторозподілу справи (виключно між суддями, які мають допуск та доступ до державної таємниці) та фактично змінила гриф справи на «таємно», що, в свою чергу, призвело до порушення Закону України «Про доступ до судових рішень» в частині унеможливлення відкритого доступу в Єдиному державному реєстрі судових рішень до ухвали судді Глазька С. М. від 13 жовтня 2020 року по справі № 480/4938/20.
64. Наведене свідчить, що дисциплінарною комісією встановлено вчинення позивачем двох дисциплінарних проступків, які передбачені пунктами 5 та 7 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII. При цьому варто зауважити, що частинами третьою та п`ятою статті 66 цього ж Закону чітко визначено яке саме дисциплінарне стягнення має застосовуватись до кожного з указаних дисциплінарних проступків.
Так, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (п.5 ч.2 ст.65 Закону № 889-VIII) суб`єкт призначення або керівник державної служби згідно з частиною третьою статті 66 Закону № 889-VIII такому державному службовцю може оголосити догану.
Своєю чергою, за перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення (п.7 ч.2 ст.65 Закону № 889-VIII) до державного службовця в силу частини п`ятої статті 66 Закону № 889-VIII застосовується винятковий вид дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади державної служби.
65. Отже, вчинення державним службовцем того чи іншого дисциплінарного проступку має чітке розмежування щодо застосування суб`єктом призначення виду дисциплінарного стягнення.
66. У справі, що розглядається, дисциплінарною комісією встановлено сукупність вчинення позивачем дисциплінарних проступків, один з яких передбачає застосування виняткового дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади державної служби.
67. Таким чином спірним наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 23 листопада 2020 року № 57, враховуючи подання дисциплінарної комісії від 16 листопада 2020 року, подання голови Сумського ОАС від 17 листопада 2020 року та пояснення ОСОБА_1 від 23 листопада 2020 року, на підставі пункту 4 частини першої статті 66 та частини п`ятої статті 66 Закону № 889-VIII за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII, наказано звільнити ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського ОАС 23 листопада 2020 року.
68. Спірні правовідносини, які склались у цій справі, зводяться до питання щодо правомірності оскаржуваних наказів, згідно з якими до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади керівника апарату Сумського ОАС фактично за перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення за пунктом 4 частини першої статті 87 Закону № 889-VIII, тобто вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення. 
69. При цьому перевищення позивачем як керівником апарату суду своїх службових повноважень відповідач обґрунтовує невмотивованістю розпорядження про повторний авторозподіл справи від 22 вересня 2020 року № 118, яке видано позивачем.
70. Слід зазначити, що під перевищенням службових повноважень необхідно розуміти вчинення державним службовцем таких вчинків (у тому числі прийняття рішення, видання наказу, розпорядження чи доручення), які виходять за межі наданих йому повноважень. 
71. Разом з тим, дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця.
72. Варто зазначити, що Верховний Суд, зокрема, у постанові від 28 квітня 2022 року у справі № 540/2464/19 розмежував поняття «перевищення службових повноважень», «прийняття необґрунтованого рішення або рішення, що суперечить закону» та «невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків», зазначивши, що наведені діяння є різними видами дисциплінарних проступків з різними правовими наслідками. 
При цьому кожне з вказаних діянь містить самостійний склад дисциплінарного правопорушення (є окремим дисциплінарним проступком) і за кожне з цих діянь передбачені різні види дисциплінарних стягнень. Тому правильне встановлення виду дисциплінарного проступку є важливою складовою конституційної гарантії захисту від незаконного звільнення.
73. Також у постановах від 30 червня 2021 року у справі № 200/10988/19-а, від 10 листопада 2021 року у справі № 540/4057/20, від 22 грудня 2021 року у справі №140/16342/20 Верховний Суд сформував правову позицію, відповідно до якої у розумінні пункту 7 частини другої статті 65 Закону N 889-VIII «перевищення службових повноважень» означає вчинення державним службовцем таких дій або прийняття рішень, які виходять за межі його службових повноважень. Під час дисциплінарного провадження у таких справах дисциплінарна комісія та суб`єкт призначення повинні чітко визначити обсяг повноважень конкретного державного службовця, керуючись положеннями Закону № 889-VIII, інших законів України, положеннями про державний орган та/або його структурний підрозділ, а також посадовою інструкцією державного службовця. Таким чином, саме за вчинення державним службовцем дій, які виходять за межі його повноважень, законодавець у згаданій нормі Закону № 889-VIII передбачив можливість застосування до такої особи найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення.
74. Отже, перевищення службових повноважень виражається у тому, що державний службовець вчиняє те чи інше діяння, яке не входить до його компетенції. У той же час, невиконання чи неналежне виконання посадових обов`язків полягає у невчиненні чи неналежному вчиненні особою дій у межах наданих їй законом прав та обов`язків. Для того, щоб визначити, чи мало місце перевищення службових повноважень, необхідно з`ясувати компетенцію державного службовця і порівняти її із вчиненими діями (перевищення службових повноважень не може проявлятися у бездіяльності - його об`єктивну сторону характеризує лише вчинення дії).
75. Як зазначалося вище, підставою для звільнення слугувало видання ОСОБА_1 розпорядження про повторний авторозподіл справи від 22 вересня 2020 року № 118 на підставі подання судді Бондаря С. О.
76. При цьому відповідач фактично кваліфікував подання судді Бондаря С. О. як непроцесуального документу, маючи на увазі, що вказаний суддя мав постановити ухвалу про самовідвід згідно з приписами статті 36 КАС України.
77. Натомість кваліфікування процесуальних дій того чи іншого судді Сумського ОАС не відноситься до компетенції ТУ ДСА України у Сумській області. 
78. Варто зазначити, що окремого порядку повторного автоматизованого розподілу справи у разі відсутності у судді допуску до державної таємниці, тобто випадок, коли суддя не може продовжувати розгляд справи, нормами Положення про АСДС, а також приписами Засад АСДС Сумського ОАС № 11 не передбачено, як і не визначено документів, які підтверджують настання такого випадку, на підставі чого керівник апарату суду виносить розпорядження про повторний авторозподіл справи.
79. При цьому, аналізуючи приписи статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а також посадові обов`язки позивача, немає жодних сумнівів у наявності у керівника апарату суду повноважень щодо видання розпорядження про повторний авторозподіл справи, адже саме керівник апарату суду здійснює забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (до початку її функціонування - автоматизованої системи документообігу суду), автоматизованого розподілу справ між суддями та несе персональну за це відповідальність. 
80. Інше питання сумлінність виконання наданих позивачу як керівнику апарату суду повноважень, тобто невиконання або неналежне виконання нею своїх посадових обов`язків.
81. Враховуючи встановлення дисциплінарною комісією у діях позивача дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону N 889-VIII з приводу, зокрема, внесення начальником відділу ОСОБА_6 інформації до КП ДСС про перебування судді в нарадчій кімнаті, дії позивача щодо видання розпорядження про повторний авторозподіл справи від 22 вересня 2020 року № 118 на підставі подання судді Бондаря С. О. також фактично відносяться до вчинення дисциплінарного проступку, який полягає у неналежному виконанні позивачем як керівником апарату суду своїх посадових обов`язків, що призвело до незабезпечення правильного автоматизованого розподілу справ в обох, описаних дисциплінарною комісією та, розділивши на окремі види дисциплінарних проступків, випадках, адже факт неможливості розгляду справи суддею у зв`язку із відсутністю допуску до державної таємниці підлягає з`ясуванню, виходячи із конкретних матеріалів справи, які свідчать, що у справі підлягають дослідженню документи, які містять державну таємницю. 
82. Отже, як суд першої, так і суд апеляційної інстанцій, констатуючи перевищення позивачем службових повноважень внаслідок видання розпорядження про повторний авторозподіл справи від 22 вересня 2020 року № 118 на підставі подання судді Бондаря С. О. дійшли помилкового висновку, оскільки Законом України «Про судоустрій і статус суддів» та посадовою інструкцією, прямо передбачені повноваження керівника апарату суду щодо забезпечення автоматизованого розподілу справ між суддями.
83. Водночас варто зауважити, що згідно зі спірними наказами та записом з трудової книжки, позивача звільнено із займаної посади, не зазначивши підставу припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення, перелік яких визначено частиною першою статті 87 Закону № 889-VIII, в якій отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності (пункт 3) та вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення (пункт 4) є окремими самостійними підставами для припинення державної служби. Наведене має значення, оскільки як встановлено судами, позивачем окрім вчинення дисциплінарних проступків також й отримано негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності.
84. Так, оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.
При цьому, оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу.
Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
85. Таким чином, за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
86. Водночас, за приписами частини сьомої статті 44 Закону № 889-VIII висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.
87. У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення) (частина шоста статті 44 Закону № 889-VIII).
88. У постанові від 01 вересня 2022 року Верховний Суд, направляючи цю справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції вказав, що перевіряючи рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, суд має встановити чи відповідає процедура накладення дисциплінарного стягнення на позивача вимогам Глави 2 «Засади дисциплінарної відповідальності» Розділу VIII «Дисциплінарна та матеріальна відповідальність державних службовців» Закону № 889-VIII. При цьому, даючи юридичну оцінку правильності застосування дисциплінарного стягнення, суд має виходити з характеру дисциплінарного проступку, обставин, за яких його вчинено, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.
89. Натомість, за результатами нового розгляду апеляційний суд надав помилкову оцінку вчиненню позивачем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII, оминувши наявність у діях позивача дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII.
90. Разом з цим як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, не досліджено самостійні підстави припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення, визначені пунктами 3 та 4 частини першої статті 87 Закону № 889-VIII, адже позивач, допустивши дисциплінарний проступок, що полягає у неналежному виконанні посадових обов`язків, за який згідно з частиною третьою статті 66 Закону № 889-VIII передбачено відповідне дисциплінарне стягнення, також, як свідчать матеріали справи, отримала негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності.
91. З огляду на приписи статті 242 КАС України обґрунтованим визнається судове рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для справи чи для вирішення певного процесуального питання, висновки суду про встановлені обставини є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються належними і допустимими доказами.
92. Це означає, що судове рішення має міститись пояснення (мотиви), чому суд вважає ту чи іншу обставину доведеною або не доведеною, чому суд врахував одні докази, але не взяв до уваги інших доказів, чому обрав ту чи іншу норму права (закону), а також чому застосував чи не застосував встановлений нею той чи інший правовий наслідок. Кожен доречний і важливий аргумент особи, яка бере участь у справі, повинен бути проаналізований і одержати відповідь суду.
93. Викладене в сукупності дає підстави для висновку про недотримання судами принципу офіційного з`ясування всіх обставин справи під час дослідження зібраних у справі доказів, що унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.
94. Своєю чергою, суд касаційної інстанції в силу положень статті 341 КАС України обмежений у праві додаткової перевірки зібраних у справі доказів.
95. Таким чином, зважаючи на приписи статті 353 КАС України, касаційна скарга підлягає частковому задоволенню, а оскаржувані судові рішення - скасуванню із направленням справи на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.
96. Судам під час нового розгляду необхідно ретельно дослідити спірні правовідносини з урахуванням викладених у цій постанові висновків і надати оцінку заявленим позовним вимогам крізь призму частини другої статті 2 КАС України та з урахуванням установленого статтею 6 цього Кодексу принципу верховенства права.
ІV. Судові витрати
97. Оскільки справа повертається на новий судовий розгляд, питання про розподіл судових витрат у порядку статті 139 КАС України не вирішується.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

п о с т а н о в и в :

1.          Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
2.          Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2021 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2023 року скасувати, а справу № 480/8900/20 направити на новий судовий розгляд до Полтавського окружного адміністративного суду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає. 

Головуючий                                                                                          М. І. Смокович 
Судді                                                                                                     Н. А. Данилевич
                                                                                                                               О. В. Кашпур