ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 вересня 2023 року 
м. Київ
справа № 808/2544/17
адміністративне провадження № К/9901/367/17 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Васильєвої І.А., суддів: Юрченко В.П.,  Хохуляка В.В., 
розглянувши у письмовому провадженні касаційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби України у Запорізькій області (далі - ГУ ДФС у Запорізькій області, процесуальний правонаступник - ГУ ДПС у Запорізькій області) на постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 25.09.2017 (суддя Стрельнікова Н. В.) та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 12.12.2017 (головуючий суддя Шлай А. В., судді Круговий О. О., Прокопчук Т. С.) у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Навігатор 2000» (далі - ТОВ «Навігатор 2000») до ГУ ДФС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
У С Т А Н О В И В:
У серпні 2017 року ТОВ «Навігатор 2000» звернулося до суду з позовом до ГУ ДФС у Запорізькій області, у якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 30.05.2017 №0006941412 на суму 133 245,92 грн.
На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що експортував товар «феросиліцій» за митними деклараціями №110010000/2017/000497 та №110010000/2017/000500 від 24.01.2017, однак відповідач безпідставно класифікував його за кодом згідно з УКТ ЗЕД 7202 99 80 00, якому відповідає опис «Феросплави: - інший:-- інші: --- інший», оскільки вміст вуглецю у цьому товарі складає 2,8%. Позивач не погоджується із такою позицією контролюючого органу, адже вважає, що відповідач не мав жодних правових підстав для прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення після закінчення процедури митного оформлення експорту. Крім того, позивач зауважує, що феросиліцій є бінарним сплавом заліза та кремнію за мінімальною частковою кремнію 8,0% та максимальною 95%. Визначальними ознаками для визначення коду експортованого позивачем товару є відповідність феросплаву визначенню «феросиліцій» - вміст кремнію у феросиліції з масовою часткою менш ніж 55%; та вміст магнію у феросиліції з масовою часткою менш ніж 4%, оскільки експортований товар є феросплавом, який відноситься до підкатегорії «феросиліцій», а масова частка кремнію в товарі складає 53,10%, а також магній в ньому відсутній. Відтак позивач уважає, що посилання ГУ ДФС у Запорізькій області на низький вміст вуглецю у феросиліції є безпідставним, адже вміст вуглецю понад наведені відповідачем межі (0,1 - 0,2%) жодним чином не призводить до зміни ані фізичної природи сплаву заліза та кремнію, ані його назви «феросиліцій». Позивач вказує, що правильність класифікації товару позивачем також підтверджена експертним висновком Запорізької торгово-промислової палати. Крім того, додаткові пояснення до УКТ ЗЕД до товарної позиції 7202 99 80 00 взагалі не містять такий сплав як «феросиліцій», що виключає можливість віднесення товару до цієї товарної категорії. 
Запорізький окружний адміністративний суд постановою від 25.09.2017, залишеною без змін ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 12.12.2017, позов задовольнив та скасував податкове повідомлення-рішення від 30.05.2017 №0006941412.
Приймаючи оскаржувані рішення, суди виходили з того, що позивач під час митного оформлення правильно визначив код товару, на підтвердження чого надав усі необхідні документи; крім того, положеннями чинного законодавства встановлено можливість здійснення митного контролю після завершення митного оформлення лише за умови обґрунтованої підозри, що під час пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України було допущено порушення законодавства України, разом з тим, акт перевірки від 13.05.2017 №266/08-01-14-12/30241715 не містить посилань на наявність відповідних підозр та в чому саме вони полягають.
ГУ ДФС у Запорізькій області звернулося до Вищого адміністративного суду України з касаційною скаргою, в якій доводить правомірність свого податкового повідомлення-рішення та просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій. 
У касаційній скарзі відповідач доводив невідповідність висновків судів першої та апеляційної інстанцій фактичним обставинам справи, які, на його думку, полягають у безпідставному визначенні позивачем коду товару, що призвело до заниження податкового зобов`язання зі сплати вивізного мита.
У зв`язку з набранням 15.12.2017 чинності нової редакції Кодексу адміністративного судочинства (КАС) України згідно з Законом України від 03.10.2017 №2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» та початком роботи Верховного Суду касаційна скарга була передана на розгляд Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.
Верховний Суд ухвалою від 19.02.2018 відкрив касаційне провадження у цій справі за касаційною скаргою відповідача.
Позивач подав відзив на касаційну скаргу, у якому просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, посилаючись на законність і обґрунтованість висновків судів першої та апеляційної інстанції, урахування судами всіх доказів та безпідставність доводів податкового органу. 
Перевіривши наведені у касаційній скарзі доводи відповідача, правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, Колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги з огляду на таке.
Суди попередніх інстанцій встановили, що згідно з пунктом 7 частини першої статті 336, пунктом 3 частини третьої статті 345, пункту 1 частини другої статті 351 Митного кодексу України (далі - МК України) наказом ГУ ДФС у Запорізькій області від 18.04.2017 №997, головним державним ревізором-інспектором відділу митного аудиту управління аудиту ГУ ДФС у Запорізькій області Деркачем О. О., радником податкової та митної справи ІІІ рангу, проведено документальну невиїзну перевірку дотримання ТОВ «Навігатор 2000» вимог законодавства України з питань державної митної справи у частині правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів відносно товару «Феросиліцій» щодо якого проведено митне оформлення за митними деклараціями від 24.01.2017 №110010000/2017/000497 та №110010000/2017/000500, результати якої викладені в Акті перевірки від 13.05.2017 №266/08-01-14-12/30241715.
За результатами перевірки контролюючий орган дійшов висновку про порушення позивачем вимог Основних правил інтерпретації класифікації товарів, зокрема №1 та №6, затверджених Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 №584-VII, Пояснень до товарної позиції 7202 УКТ ЗЕД, Додаткових пояснень до товарних категорій: 7202 21 00 - 7202 29 90, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401 (у редакції чинній на час митного оформлення), в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті вивізного мита за МД від 24.01.2017 №110010000/2017/000497 та №110010000/2017/000500 на загальну суму 106 596,74 грн.
Відповідно до акту перевірки підставою для даного висновку контролюючого органу слугувало те, що при перевірці правильності класифікації товарів відповідно до УКТЗЕД установлено, що за митними деклараціями від 24.01.2017 №110010000/2017/000497 та №110010000/2017/000500 ТОВ «Навігатор 2000» вивозився товар «Ферросіліций, 25 000 кг, у біг-бегах (25 біг бегів); хімічний склад: кремній 53,10%, вуглець 2,8%, алюміній 2,56%, фосфор 0,026%, сіра 0,037%; фракційний склад 5 - 50 мм; використовується для поліпшення якості сталі в металургійних процесах» за кодом 7202 29 90 00 згідно з УКТ ЗЕД, країна походження - Китай. Фактурна вартість за вказаними МД склала 355 322,49 грн по кожній (з урахуванням курсу долара США 27,332499).
Для підтвердження коду та опису товарів декларантом надавався сертифікат якості від 29.08.2016 INVOICE №INVF16009В, відповідно до якого хімічний склад товарів по МД від 24.01.2017 №110010000/2017/000497 та №110010000/2017/000500 наступний: Si  53,1%, Al  2,56%, С  2,8%, S  0,04%, Р  0,05%; розмір (size) 5-50 mm 92,95%.
Отже, враховуючи хімічний склад та фізичні властивості товарів з комерційною назвою «феросиліцій», які оформлювалися за МД від 24.01.2017 №110010000/2017/000497 та №110010000/2017/000500, вказаний товар відноситься до феросплавів у розумінні Примітки 1 (с) до групи 72 УКТ ЗЕД, але не відповідає додатковим поясненням до товарної категорії: 7202 21 00 - 7202 29 90 УКТ ЗЕД.
Таким чином, на підставі Основних правил інтерпретації класифікації, зокрема товарів №1 та №6, Приміток до Групи 72 УКТ ЗЕД, затверджених Законом України «Про митний тариф України» від 19.09.2013 №584-VIІ, Пояснень до товарної позиції 7202 УКТЗЕД, Додаткових пояснень до товарних категорій 7202 21 00 - 7202 29 90, затверджених наказом Міністерства доходів і зборів України від 09.06.2015 №401 (у редакції, чинній на час митного оформлення), документів, наданих до митного оформлення та під час проведення перевірки, феросплави з комерційною назвою «феросиліцій», які оформлені за митними деклараціями від 24.01.2017 №110010000/2017/000497 та №110010000/2017/000500, класифікується за кодом згідно з УКТ ЗЕД 7202 99 80 00, якому відповідає опис «Феросплави:--інший:---інші:----інший».
На вказаний код товару відповідно до Закону України «Про ставки вивізного (експортного) мита на брухт легованих чорних металів, брухт кольорових металів та напівфабрикати з їх використанням» від 13.12.2006 № 441-V встановлене вивізне мито, що і стало підставою для висновку контролюючого органу про заниження позивачем податкового зобов`язання.
На підставі акту перевірки від 13.05.2017 №266/08-01-14-12/30241715 відповідач 30.05.2017 прийняв податкове повідомлення-рішення форми «Р» №0006941412, яким збільшив позивачу суму грошового зобов`язання за платежем «мито на товари, що вивозяться суб`єктами підприємницької діяльності» на суму 133 245,92 грн, у тому числі за основним платежем у сумі 106 596,74 грн, за штрафними санкціями у сумі 26 649,18 грн.
За результатом адміністративного оскарження вказаного податкового повідомлення-рішення ДФС України прийняло рішення від 24.07.2017 №15901/6/99-99-11-03-03-25, яким скаргу ТОВ «Навігатор 2000» залишено без розгляду.
Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Відповідно до пунктів 23 та 24 частини першої статті 4 МК України митне оформлення - це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Частиною першою статті 246 МК України встановлено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Відповідно до частини першої статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Згідно із частиною п`ятою статті 255 МК України митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.
Водночас відповідно до положень частини першої статті 266 МК України, декларант зобов`язаний: 1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; 2) на вимогу органу доходів і зборів пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; 3) надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; 4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу; 5) у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на органи доходів і зборів.
Відповідно до статті 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
За змістом статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо. Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.
За приписами пункту 3 частини третьої статті 345 МК України органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо, зокрема, правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення.
Частинами першою та другою статті 351 МК України передбачено, що предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств. Документальна невиїзна перевірка проводиться у разі: 
1) виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів; 
2) надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про непідтвердження автентичності поданих органу доходів і зборів документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.
Отже за змістом вищенаведених норм МК України наказ про призначення документальної невиїзної перевірки обов`язково має містити визначені частиною другою статті 351 МК України підстави для її проведення, які зі змісту такого наказу можливо було б чітко ідентифікувати.
Між тим, як встановили суди, ані наказ про проведення документальної невиїзної перевірки дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи від 18.04.2017 №997, ані доповідна записка управління аудиту від 12.04.2017 №24/08-01-14-12-15, ані акт перевірки від 13.05.2017 №266/08-01-14-12/30241715, складений за наслідками проведення такої перевірки, не містять жодних обґрунтувань підстав для її проведення; саме лише посилання в акті на пункт 1 частини другої статті 351 МК України не дає можливості ідентифікувати визначену вказаною нормою фактичну підставу для призначення документальної невиїзної перевірки позивача, що суперечить положенням МК України.
В акті перевірки відповідач посилається на невідповідність хімічного складу феросиліцію Поясненням до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, а саме додатковим поясненням до товарних категорій 7202 21 00 - 7202 29 90, та виходячи із наведеного у 31 графі митних декларацій позивача хімічного складу, товар, на думку контролюючого органу, мав бути віднесений при митному оформленні до товарної позиції 7202 і класифікуватись за кодом 7202 99 80 00, що і стало підставою для висновку контролюючого органу про заниження позивачем податкового зобов`язання.
Разом з тим, суди зауважили, що відповідно до Примітки 1 (с) Групи 72 УКТ ЗЕД, «феросплави» - це сплави у формі чушок, болванок, кусків або інших первинних форм, одержані внаслідок безперервного лиття, а також у гранулах чи порошках, агломерованих або неагломерованих, що використовуються як добавки у виробництві інших сплавів або як розкислювачі, десульфуранти чи для аналогічних цілей у чорній металургії і, як правило, не придатні для кування, з масовою часткою заліза 4% або більше та масовою часткою одного чи кількох елементів у таких пропорціях: хрому понад 10%; марганцю понад 30%; фосфору понад 3%; кремнію понад 8%; з масовою часткою інших елементів у цілому, за винятком вуглецю, понад 10%, при цьому вміст міді не повинен перевищувати 10%.
Примітка 2 до товарних підпозицій групи 72 УКТ ЗЕД визначає, що під час класифікації феросплавів у товарній позиції 7202 слід додержуватися такого правила: феросплав розглядається як бінарний сплав і включається до відповідної підкатегорії (коли вона існує), якщо тільки вміст за масою одного з легуючих елементів сплаву перевищує мінімальний вміст за масою, зазначений у примітці 1 (c) до цієї групи; аналогічно він вважається відповідно потрійним або четвертним, якщо вміст за масою двох або трьох легованих елементів сплаву більше ніж мінімальний вміст за масою, зазначений у згаданій вище примітці. У разі застосування цього правила до «інших елементів», зазначених у примітці 1(c), вміст за масою кожного елемента повинен перевищувати 10%.
Аналогічні норми містяться і в Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.
Так, відповідно до Додаткових пояснень до товарних категорій: 7202 21 00 - 7202 29 90 УКТ ЗЕД, які затверджені наказом Державної митної служби України від 30 грудня 2010 року №1561 та побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи 2007 року і Пояснень до Комбінованої номенклатури ЄС, феросиліцій має блискучий сірий злам і відзначається крихкістю. Постачаються різні види феросиліцію, які містять за масою від 10 до майже 96% кремнію з низьким вмістом вуглецю (0,1-0,2%). Він використовується або для поліпшення якості сталі, або для виробництва сталей, які містять кремній (зокрема, «електротехнічних листів та плит»), або (замість більш дорогого кремнію) як розкиснювач (у силіко-термальному процесі) в інших металургійних процесах, наприклад, у металургії магнієвих сплавів. Показники, які наведені у дужках, є уточненням поняття «з низьким вмістом».
При цьому, підвищений вміст вуглецю не може бути безумовною та єдиною підставою для того, щоб цей товар не відносити до категорії феросиліцій, адже, в даному випадку, не вміст вуглецю, а високий вміст кремнію у сплаві із залізом є визначальним під час класифікації товару як феросиліцію серед різновидів феросплавів. Основним елементом, за яким феросплави відносяться до товарної позиції «феросиліцій», є саме кремній.
Аналогічний висновок викладено, зокрема, в постанові Верховного Суду від 09.04.2019 у справі №808/102/17. 
Відповідно до Національного стандарту України ДСТУ 4127:2002 (ISO 5445:1980, NEQ) визначено загальні технічні умови до феросиліцію, а саме: Si  8,00-14,00; C  2,0; S  0,02; P  0,15; Al  0,2; Mn  3,0; Cr  0,8.
Стандарти поширюються на феросиліцій, який використовують в металургійній промисловості для розкислення і легування сталі, сплавів, модифікування чавуну та у силікотермічних процесах одержання феросплавів як відновлювача, а також в інших галузях промисловості.
Аналогічні вимоги до товару «феросиліцій» містяться і у ДСТУ інших країн (учасників всесвітньої гармонізованої системи) ДСТУ 1415-93 (ІСО 5445-80).
Відповідно до сертифікату якості від 29.08.2016 INVOICE №INVF16009В, який надавався позивачем до митного оформлення для підтвердження коду та опису товару, хімічний склад товару такий: кремній (Si) - від 53,10%, вуглець (С)  2,80%, фосфор (Р)  0,026%, алюміній (А1)  2,56%, сірка (S)  0,037%.
На підставі викладеного суди дійшли висновку про відповідність характеристик товару, що оформлювався позивачем, характеристикам, встановленим Державними стандартами України. 
Крім того, в Додаткових поясненнях до товарної категорії 7202 99 80 визначено, що ця товарна категорія включає феросилікокальцій, феромарганотитан, феросиліконікель, феросилікоалюмінокальцій, фероалюміній, феросилікоалюміній і феросилікомарганоалюміній, що вже виключає віднесення феросиліцію до товарної категорії 7202 99 80.
Також, суди взяли до уваги висновок ДП «УкрНДІспецсталь» №260617 щодо відповідності феросплаву до товарної групи «Феросиліцій», згідно з яким, хімічний склад сплаву, вказаний у сертифікаті якості від 29.08.2016 до інвойсу №INVF16009В, відповідає товарній позиції «Феросиліцій», та за своїми хімічними показниками не може бути віднесений до будь-яких інших видів феросплавів тому, що основним елементом, за яким феросплав відносять до товарної позиції «Феросиліцій», є саме кремній, а його вміст складає 53,1%. Це відповідає вмісту кремнію у феросплавах, які відносяться до групи «Феросиліцій». Окрім того, вміст вказаних домішок (алюмінію, фосфору та сірки) є типовим для феросплавів групи «Феросиліцій». Підвищений вміст вуглецю, а саме у розмірі 2,8%, не впливає на споживчі характеристики феросиліцію в металургійній промисловості.
Також суди дослідили експертний висновок Запорізької торгово-промислової палати №Е-103 від 05.07.2017, згідно з яким феросиліцій (хімічний склад: кремній  53,1%, алюміній  2,56%, вуглець  2,8%, фосфор  0,026%, сірка  0,037%), призначений для використання в якості шихтового матеріалу в металургійній та інших галузях промисловості, виготовлений Million Link (Tianjin) International Trade Co., LTD (Китай), відповідає наступному коду УКТ ЗЕД: 7202 29 90 00 «Чорні метали Феросплави: - феросиліцій: -- інший: --- інший».
При цьому, суди відхилили доводи відповідача про те, що вказані висновки надані після митного оформлення експорту зазначеного товару, що виключає можливість експертизи експортованого товару з огляду на те, що предметом дослідження були товаросупровідні документи, які надавалися до митного оформлення за митними деклараціями від 24.01.2017 №110010000/2017/000497 та №110010000/2017/000500, а не зразки товару.
З огляду на викладене Колегія суддів Верховного Суду погоджується із доводами судів першої та апеляційної інстанції про необґрунтованість висновків щодо порушення позивачем митного законодавства, зроблених відповідачем в акті перевірки, відтак - і про необхідність скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Доводи касаційної скарги не спростовують правильність висновків судів першої та апеляційної інстанцій і стосуються фактично переоцінки судом доказів у справі, що знаходяться поза межами касаційного перегляду справи, встановлених частинами першою, другою статті 341 КАС України.
Згідно з частиною першою статті 350 КАС України (в редакції, чинній до внесення змін в цю статтю згідно із Законом від 15.01.2020 №460-ІХ, яка набрала чинності 08.02.2020 та підлягає застосуванню при касаційному перегляді цієї справи відповідно до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» зазначеного Закону) суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
Касаційний перегляд справи здійснено в порядку, що діяв до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15.01.2020 №460-ІХ, відповідно до пункту 2 розділу ІІ цього Закону, та в межах доводів та вимог касаційної скарги відповідно до частини першої статті 341 КАС України.
Керуючись пунктом статтями 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби України у Запорізькій області (процесуальний правонаступник - Головне управління Державної податкової служби України у Запорізькій області) залишити без задоволення, а постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 25.09.2017 та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 12.12.2017залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді | І.А. Васильєва В.П. Юрченко   В.В. Хохуляк