ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/508/23                                                                     Суддя (судді) першої інстанції: Щавінський В.Р.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
  27 липня 2023 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді                               Оксененка О.М.,
суддів:                                                     Мельничука В.П.,
                                                          Чаку Є.В.,

При секретарі:                                  Борисовській Л.М.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державне госпрозрахункове зовнішньоторгівельне підприємство «Спецтехноекспорт» на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2023 року у справі за позовом Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В :

Дочірнє підприємство Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державне госпрозрахункове зовнішньоторгівельне підприємство «Спецтехноекспорт»  звернулось до Київського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просило: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №555/Ж10/31-00-07-03-02-20 від 20.09.2022 Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків в частині застосування пені у сумі 9506055,13 грн.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2023 року клопотання Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про залишення позову без розгляду в адміністративній справі №320/508/23, - задоволено.
Позовну заяву Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державне госпрозрахункове зовнішньоторгівельне підприємство «Спецтехноекспорт» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень в адміністративній справі №320/508/23, - залишено без розгляду.
В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати ухвалу від 26 квітня 2023 року та повернути справу до суду першої інстанції на розгляд.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що до позовної заяви заявником було додано копію витягу з наказу від 01.02.2022 №42-К про переведення ОСОБА_1 на посаду провідного юрисконсульта та копію посадової інструкції провідного юрисконсульта, відповідно до пункту 2.3 якої надано обсяг повноважень щодо самопредставництва юридичної особи у повній відповідності до вимог пункту 3 статті 55 КАС України. 
Крім того, на думку апелянта, повноваження ОСОБА_1 діяти від імені ДП ДГЗП «Спецтезноекспорт» в порядку самопредставництва у судових справах випливають із Положення про юридичне управління, затвердженого Наказом від 16.01.2021 №6-п/2021.
З огляду на вказане, провідний юрисконсульт ОСОБА_1 уповноважена на підпис позовної заяви, що свідчить про відсутність підстав для залишення такої позовної заяви без розгляду.
У відзиві на апеляційну скаргу відповідачем зазначено про те, що у вказаній посадовій інструкції (яка розробляється щодо конкретної посади та визначає обсяг повноважень) відсутні у ОСОБА_1 повноваження щодо підписання позовної заяви. Також, відповідач звертає увагу, що у матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження повноважень ОСОБА_1 діяти від імені Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державного госпрозрахункового зовнішньоторгівельного підприємства «Спецтехноекспорт».
Жодних відомостей про наявність у ОСОБА_1 права на вчинення юридичних дій від імені Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державного госпрозрахункового зовнішньоторгівельного підприємства «Спецтехноекспорт» в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, як то передбачено процесуальним законодавством, не зазначено, що свідчить про правомірність ухвали суду першої інстанції.
Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки до позовної заяви не надано належних доказів, які підтверджують право представника підписувати від імені позивача позовну заяву, а також доказів того, що ОСОБА_1 станом на день звернення з позовом до суду має право вчиняти юридично значимі дії без будь-яких обмежень, тому позовна заява підписана та подана особою, яка не має права її підписувати.
Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Частиною сьомою статті 160 КАС України визначено, що якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.
Частиною першою статті 55 КАС України встановлено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Згідно із частиною першою статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.
При цьому, документи, що підтверджують повноваження представників, визначені статтею 59 КАС України.
З наданих до суду першої інстанції матеріалів позовної заяви вбачається, що таку позовну заяву від імені Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державне госпрозрахункове зовнішньоторгівельне підприємство «Спецтехноекспорт» подано та підписано представником ОСОБА_1 - провідним юрисконсультом в порядку самопредставництва, на підтвердження повноважень яких надано: копію витягу з наказу від 01.02.2022 №42-К про переведення ОСОБА_1 на посаду провідного юрисконсульта та копію посадової інструкції провідного юрисконсульта.
Так, приписами Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» №1401-VIII від 02.06.2016 (далі - Закон №1401-VIII), що набрав чинності 30 вересня 2016 року, Конституцію України доповнено статтею 131-2, у якій передбачено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.
Вказаним Законом розділ XV «Перехідні положення» Конституції України було доповнено пунктом 16-1, у підпункті 11 якого визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 01 січня 2019 року.
Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 01 січня 2020 року.
Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом №1401-VIII, здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.
Із системного аналізу наведених положень чинного законодавства вбачається, що представництво органів державної влади і органів місцевого самоврядування під час розгляду адміністративної справи має здійснюватися адвокатом з 01 січня 2020 року в справах, провадження у яких відкрито після 30 вересня 2016 року. Якщо провадження розпочате до 30 вересня 2016 року, то представництво у судах може здійснюватися представниками, які не мають статусу адвоката.
Винятком з цього правила є окремі категорії справ, до яких віднесені трудові спори, спори щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, малозначні справи, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена. 
Так, визначення справи незначної складності міститься в пункті 20 частини першої статті 4 КАС України, відповідно до якого адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - це адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.
У частині шостій статті 12 КАС України закріплено, що для цілей цього кодексу справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб є, справою незначної складності.
При цьому, змінами, внесеними до КАС України Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення» 18 грудня 2019 року № 390-IX розширено випадки самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що «юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені» та визначено вичерпний перелік документів, що можуть підтвердити відповідні повноваження: «відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту)» (частина третя статті 55 КАС України у чинній редакції).
Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування) або через представника (частина четверта цієї статті).
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 02 липня 2020 року у справі №9901/39/20 дійшла висновку, що з урахуванням положень статті 55 КАС України для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.
Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні, статуті (як установчому документі) чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без довіреності.
З матеріалів справи вбачається, що предметом оскарження в цій справі є податкове повідомлення-рішення №555/Ж10/31-00-07-03-02-20 від 20.09.2022 Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків в частині застосування пені у сумі 9506055,13 грн, що вказує, що дана справа не є незначної складності. 
З урахуванням викладеного, представництво інтересів Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державне госпрозрахункове зовнішньоторгівельне підприємство «Спецтехноекспорт» у даній справі може здійснюватися або адвокатом, або особою в порядку самопредставництва такої юридичної особи.
У відповідності до пункту 2.3 посадової інструкції провідного юрисконсульта Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державне госпрозрахункове зовнішньоторгівельне підприємство «Спецтехноекспорт», затвердженої наказом ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» від 01.02.2022 №8-П/2022, провідний юрисконсульт має такі завдання та обов`язки, зокрема, у порядку самопредставництва підприємства бере участь у судових процесах, що відбуваються у місцевих (загальних, господарських, адміністративних), апеляційних (загальних, господарських, адміністративних) судах, Верховному Суді, Вищому антикорупційному суді та інших судах, визначених Законом України «Про судоустрій і статус суддів», з усіма процесуальними правами, наданими Підприємству як учаснику справи відповідно до його процесуального статусу, представляти інтереси Підприємства у третейських (арбітражних судах), комерційних арбітражних у процесі розгляду правових питань щодо виконання зовнішньоекономічних контрактів та договорів з питань експорту (імпорту) продукції (послуг) військового призначення та подвійного використання.
Тобто, з аналізу вказаної посадової інструкції вбачається, що у ОСОБА_1 відсутні повноваження щодо підписання позовної заяви, оскільки остання наділена лише процесуальними правами, наданими підприємству як учаснику справи, який набуває такого статусу лише після подачі позовної заяви.
Крім того, у силу вимог пункту 2.4 вказаної посадової інструкції провідний юрисконсульт представляє, на підставі довіреності, інтереси підприємства в органах державної влади, органах місцевого самоврядування на підприємствах, в установах та організаціях будь-якої форм власності.
Втім, відповідної довіреності також до суду надано не було.
При цьому, у матеріалах справи відсутні також належні докази на підтвердження повноважень ОСОБА_1 діяти від імені Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державного госпрозрахункового зовнішньоторгівельного підприємства «Спецтехноекспорт».
У свою чергу, відносини, що виникають у сфері державної реєстрації, регулюються, окрім  ЦК України, спеціальним Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (далі -Закон № 755-IV).
Загальні засади державної реєстрації, а також її основні принципи визначені в статті 4 вказаного Закону. До них, зокрема, належать обов`язковість та публічність державної реєстрації в Єдиному державному реєстрі.
З метою забезпечення державних органів достовірною інформацією створено Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр, Реєстр) (частина перша статті 7 Закону № 755-IV).
Обов`язковому відображенню (реєстрації) в Єдиному державному реєстрі, серед інших перелічених у цій статті відомостей, належать: відомості щодо керівників державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб та осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (частина третя статті 9 Закону № 755-IV).
При цьому, статус документів та відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру, закріплений статтею 10 Закону № 755-IV, яка, зокрема, визначає, що внесені до Реєстру документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі. Якщо ж відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, не внесені до нього, вони не можуть бути використані у спорі.
Отже, відсутність відповідного запису у реєстрі є належним і достатнім (достовірним) підтвердженням відсутності таких відомостей (інформації) для будь-якого державного органу, яким є і суд.
Вказане узгоджується з правовим висновком, викладеним в ухвалі Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №160/4019/19.
Так, жодних відомостей про наявність у ОСОБА_1 права на вчинення юридичних дій від імені Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державного госпрозрахункового зовнішньоторгівельного підприємства «Спецтехноекспорт» в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, як то передбачено процесуальним законодавством, не зазначено.
З огляду на викладене колегія суддів дійшла до висновку, що даний позов підписано особою, право якої на вчинення таких дій від імені Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державного госпрозрахункового зовнішньоторгівельного підприємства «Спецтехноекспорт» не підтверджено у встановленому законом порядку.
Аналогічна правова позиція неодноразово висловлена судом касаційної інстанції, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 19.02.2018 в адміністративній справі №820/4389/17.
Наданий до суду апеляційної інстанції Наказ «Щодо повноважень працівників Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державного госпрозрахункового зовнішньоторгівельного підприємства «Спецтехноекспорт» з представництва та участі у судових процесах, зокрема, у порядку самопредставницва» від 30.12.2022 №68-П/2022 згідно якого для здійснення повноважень працівникам підприємства зокрема, надано права підписувати та подавати заяви по суті справи (спору) та брати участь у порядку самопредставництва без додаткового уповноваження, підписувати та подавати позовні заяви, колегія суддів оцінює критично, оскільки такий наказ не було пред`явлено до суду першої інстанції та не зазначено причин неможливості такого подання у відповідності до частини четвертої статті 308 КАС України, та такий наказ не внутрішнім актом та не є законом, положенням, статутом (як установчим документом) чи трудовим договором, в якому було чітко визначене право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.
За правилами пункту 2 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.
Таким чином, з урахуванням викладеного вище, колегія суддів дійшла висновку, що залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 240 КАС України є законним, оскільки за відсутності у суду першої інстанції документа, що підтверджує повноваження такої особи на представництво позивача в суді, позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати.
Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.
За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.
Отже при ухваленні оскаржуваної ухвали судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.
За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,
ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державне госпрозрахункове зовнішньоторгівельне підприємство «Спецтехноекспорт»   - залишити без задоволення.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2023 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст.  329-331 КАС України.

Головуючий суддя                                                            О.М. Оксененко 

Судді                                                                          В.П. Мельничук

                                                                                              Є.В. Чаку