ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Провадження № 33/821/229/23 Справа № 697/1989/22 Категорія: ч. 2 ст. 172-7 КУпАП   	Головуючий у І інстанції Колісник Л. О. Доповідач в апеляційній інстанції Белах А. В.	

 	 	

 	 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ   

30 червня 2023 року                                                                                                      м. Черкаси   

Суддя Черкаського апеляційного суду Белах А.В., за участю секретарки судового засідання Єгорової С.А., прокурора - Гречаника Р.І., захисниці Хорошун О.В., особи яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисниці Хорошун О.В. на постанову Канівського міськрайсуду Черкаської обл. від 2.03.2023 р., якою ОСОБА_1 ,
                                                               який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
                                                               депутата Бобрицької сільської ради
                                                               Черкаського р-ну Черкаської обл.,
                                                               проживає 

АДРЕСА_1 , 
притягнуто до адмінвідповідальності за ч. 2 ст. 1727 КУпАП та на нього накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) грн., стягнуто судовий збір в розмірі 536,80 грн., - 

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до постанови суду першої інстанції, ОСОБА_1 , будучи депутатом Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. та відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняв рішення при наявності у нього реального конфлікту інтересів під час голосування «за» питання «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо проведення інвентаризації земельної ділянки площею 0,7000 га» самому собі на 18 сесії Бобрицької сільради від 23.11.2021 р., чим вчинив адмінправопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 1727 КУпАП.
Також, ОСОБА_1 , будучи депутатом Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. та відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняв рішення при наявності у нього реального конфлікту інтересів під час голосування «за» питання «Про надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду (01.08 Для сінокосіння і випасання худоби) своєму сину ОСОБА_2 на 10 сесії Бобрицької сільради від 28.04.2021 р., чим вчинив адмінправопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 1727 КУпАП.
Крім того, ОСОБА_1 , будучи депутатом Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. та відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняв рішення при наявності у нього реального конфлікту інтересів під час голосування «за» питання № 79 «Про надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду (01.08 Для сінокосіння і випасання худоби) своєму сину ОСОБА_2 на 10 сесії Бобрицької сільради від 28.04.2021 р., чим вчинив адмінправопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 1727 КУпАП.
Також, ОСОБА_1 , будучи депутатом Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. та відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняв рішення при наявності у нього реального конфлікту інтересів під час голосування «за» питання «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в користування на умовах оренди (01.08 Для сінокосіння і випасання худоби) своєму сину ОСОБА_3 на 15 сесії Бобрицької сільради від 23.09.2021 р., чим вчинив адмінправопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, захисниця Хорошун Ю.В. подала апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови суду. Клопотання по поновлення строку обґрунтовує тим, з 2.03.2023 р. по 10.03.2023 р. вона хворіла, що підтверджується відповідними довідками, тому не мала можливості вчасно отримати копію оскаржуваної постанови. Просить скасувати постанову суду першої інстанції та закрити провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутності події та складу адмінправопорушення в діях ОСОБА_1 . Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що єдиним доказом на підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушень суд зазначив відомость поіменного голосування без зазначення порядкового номеру, а лише назвою проекту рішення, таких було 4, та в даній відомості поіменного голосування відсутній підпис самого депутата ОСОБА_1 , що ставить під сумнів такий документ як доказ. За результатами голосування рішення були прийняті Бобрицькою сільрадою Черкаської обл. VIII скликання, тобто підтримане сільської радою в цілому, а не депутатом ОСОБА_1 особисто. В протоколі про адмінправопорушення не вбачається наявності приватного інтересу та відсутні посилання на факти, що приватний інтерес суперечить службовим чи представницьким повноваженням і така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішення чи вчинення дій ОСОБА_1 . Підкреслює, що інформація із відомості про результати поіменного голосування, яка заповнюється не одночасно із самим процесом голосування, не є беззаперечним доказом того, що депутат ОСОБА_1 дійсно брав активну участь у голосування за проекти рішень 15 та 18 сесії Бобрицької сільради. Матеріали справи не містять доказів, що в діях ОСОБА_1 є наявність умисної форми вини та був взагалі умисел на вчинення корупційного діяння та впливу на об`єктивність чи неупередженість при прийнятті рішень чи вчинення дій для цього, як обов`язкового елемента суб`єктивної сторони адмінправопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1727 КУпАП. Висновок суду про наявність прямого умислу є припущенням. 

Правопорушник ОСОБА_1 та його захисниця Хорошун О.В. були повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, заяви про відкладення розгляду справи суду не надали, тому апеляційний суд вважає за можливе розглянути справу без участі правопорушника та його захисниці.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, заслухавши прокурора Криворучка Р.О., який заперечував проти задоволення апеляції захисниці, вважав судове рішення законним та обґрунтованим, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції, дослідивши мотиви і доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 258 КУпАП постанова по справі про адмінправопорушення оголошується негайно після розгляду справи, а копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. 
Матеріали справи містять дані про направлення ОСОБА_1 та захисниці Хорошун О.В. копії судового рішення 2.03.2023 р. ( т. 2, а. пр. 132, 134 ), однак відсутні дані про отримання копії постанови. Захисниця Хорошун О.В. отримала копію оскаржуваної постанови лише 14.03.2023 р. (т. 2, а. пр. 133) та 16.03.2023 р. апеляційну скаргу було здано до канцелярії суду ( т. 2, а. пр. 138), проте, перебування захисниці Хорошун О.В. на лікарняному з 2.03.2023 р. по 10.03.2023 р. (т. 2, а. пр. 145) є причиною пропуску строку на апеляційне оскарженні, тому апеляційний суд вважає за необхідне визнати причину пропуску строку поважною та поновити строк апеляційного оскарження постанови суду.

Згідно ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. При цьому, він не обмежений її доводами, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, також апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом. 
Згідно ч. 8 ст. 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право: 
1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін; 
2) скасувати постанову та закрити провадження у справі; 
3) скасувати постанову та прийняти нову постанову; 
4) змінити постанову.
Так, відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адмінправопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адмінправопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до п. 10 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.
Ч. 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією України та законами України.
Відповідно до диспозиції ч. ч. 1 та 2 ст. 1727 КУпАП встановлена адмінвідповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.
Відповідно до п. 1 примітки до ст. 1727 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у п. п. 1 та 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», а реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. 
Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
Відповідно до висновку про застосування норм права, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі № 442/730/17, при виникненні конфлікту інтересів у депутата сільської ради він має діяти у відповідності до правила, передбаченого у ст. 591 Закону № 280/97-ВР, згідно з яким можливість брати участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою пов`язано з виконанням ним такої умови: самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. 
Відповідно до ст. 351 Закону України «Про запобігання корупції» правила врегулювання конфлікту інтересів у діяльності в тому числі депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів. 
У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, учасник такої особи у прийнятті рішень цим органом приведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом. 
Згідно п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є і депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. та відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняв рішення при наявності у нього реального конфлікту інтересів під час голосування «за» питання «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо проведення інвентаризації земельної ділянки площею 0,7000 га» самому собі на 18 сесії Бобрицької сільради від 23.11.2021 р.
Також, ОСОБА_1 , будучи депутатом Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. та відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняв рішення при наявності у нього реального конфлікту інтересів під час голосування «за» питання «Про надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду (01.08 Для сінокосіння і випасання худоби) своєму сину ОСОБА_2 на 10 сесії Бобрицької сільради від 28.04.2021 р.
Крім того, ОСОБА_1 , будучи депутатом Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. та відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняв рішення при наявності у нього реального конфлікту інтересів під час голосування «за» питання № 79 «Про надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду (01.08 Для сінокосіння і випасання худоби) своєму сину ОСОБА_2 на 10 сесії Бобрицької сільради від 28.04.2021 р.
Також, ОСОБА_1 , будучи депутатом Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. та відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняв рішення при наявності у нього реального конфлікту інтересів під час голосування «за» питання «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в користування на умовах оренди (01.08 Для сінокосіння і випасання худоби) своєму сину ОСОБА_3 на 15 сесії Бобрицької сільради від 23.09.2021 р. 
Згідно з ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у п. п. 1 та 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані:
1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;
2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;
3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;
4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.
Вказаних вимог закону депутат сільради ОСОБА_1 в повній мірі не виконав.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Приватним інтересом є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.
Реальному конфлікту інтересів характерна наявність трьох об`єктивних компонентів: приватний інтерес; службове повноваження, представницьке повноваження; протиріччя між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість рішення, діяння службової особи.
Також, судом врахована позицію Конституційного Суду України, зазначену в абз. 4 п. 3.6 Рішення від 1.12.2004 р. № 18-рп/2004, згідно якої поняття «право» у логічно-смисловому зв`язку має один і той самий зміст із поняттям «охоронюваний законом інтерес». Натомість, розкриваючи зміст слова «інтерес», Конституційний Суд України в абз. 1 п. 3.1 цього Рішення зазначив, що в юридичних актах термін «інтерес», ураховуючи його як етимологічне, так і загально соціологічне, психологічне значення, вживається у широкому чи вузькому значенні як самостійний об`єкт правовідносин, реалізація якого задовольняється чи блокується нормативними засобами.
В абз. 4 п. 3.5 Рішення від 1.12. 2004 р. № 18-рп/2004 Конституційний Суд України відзначив, що конфлікт інтересів притаманний не тільки правовим і неправовим інтересам, а й конгломерату власне законних, охоронюваних законом і правом інтересів. Зокрема, певною конфліктністю характеризуються інтереси громадянина і держави, особи і суспільства, приватні та публічні.
Враховуючи викладене, під час судового розгляду в суді першої інстанції доведено, що приватний інтерес ОСОБА_1 полягав в отриманні собі особисто дозволу на інвентаризацію земельної ділянки площею 0,7000 га, на якій розміщений об`єкт нерухомого майна, що перебуває у його власності під час голосування голосом «за» на 18 сесії Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. за питання «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо проведення інвентаризації земельної ділянки площею 0,7000 га.»; у сприянні отримання своєму синові ОСОБА_2 земельної ділянки площею 4,3417 га з кадастровим номером 7122082700:01:001:1172 під час голосування голосом «за» на 10 сесії Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. за питання «Про надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду (01.08. Для сінокосіння і випасання худоби) гр. ОСОБА_2 »; у сприянні отримання своєму синові ОСОБА_2 земельної ділянки площею 5,5373 га. з кадастровим номером 7122082700:01:001:1165 під час голосування голосом «за» на 10 сесії Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. за питання «Про надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду (01.08. Для сінокосіння і випасання худоби) гр. ОСОБА_2 »; у сприянні отримання своєму синові ОСОБА_3 земельної ділянки площею 4,7443 га. під час голосування голосом «за» на 15 сесії Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. за питання «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в користування на умовах оренди (01.08. Для сінокосіння і випасання худоби) гр. ОСОБА_3 ».
Так, між приватним інтересом депутата сільради ОСОБА_1 та його представницькими повноваженнями, пов`язаними з голосуванням за прийняття рішення «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо проведення інвентаризації земельної ділянки площею 0,7000 га», «Про надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду (01.08. Для сінокосіння і випасання худоби) гр. ОСОБА_2 », «Про надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду (01.08. Для сінокосіння і випасання худоби) гр. ОСОБА_2 », «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в користування на умовах оренди (01.08. Для сінокосіння і випасання худоби) гр. ОСОБА_3 » виникла суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість прийняття ним відповідних рішень під час голосування на сесіях сільради. 
Суперечність полягала в тому, що з однієї сторони, в особи наявний вказаний вище приватний інтерес, а з іншої - депутат Бобрицької сільради Черкаського р-ну Черкаської обл. Білоус В.В. має здійснювати свої представницькі повноваження в тому числі під час голосування на сесії сільської ради, виключаючи вплив приватного інтересу на реалізацію своїх повноважень. 
За наявності вищевказаного приватного інтересу депутат сільради ОСОБА_1 міг суб`єктивно та упереджено прийняти рішення під час голосування за прийняття рішення № 18-35/VIII від 23.11.2021 р. «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо проведення інвентаризації земельної ділянки площею 0,7000 га» собі особисто; № 10-78/VIII від 28.04.2021 р. «Про надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду (01.08. Для сінокосіння і випасання худоби) гр. ОСОБА_2 »; № 10-79/VIII від 28.04.2021 р. «Про надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду (01.08. Для сінокосіння і випасання худоби) гр. ОСОБА_2 »; № 15-37/VIII від 23.09.2021 р. «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в користування на умовах оренди (01.08. Для сінокосіння і випасання худоби) гр. ОСОБА_3 ».
Така суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість вчинення дій та прийняття рішень, у розумінні Закону є реальним конфліктом інтересів.
Депутат сільради ОСОБА_1 повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів, проте голосував під час вирішення даних питань, що підтверджується наданими суду копіями рішень Бобрицької сільради Черкаської обл.
Крім того, як обґрунтовано зазначив суд першої інстанції, що аргументи сторони захисту про те, що в даному випадку не голосування ОСОБА_1 призвело б до неправомочності сесії сільської ради є безпідставним, оскільки така обставина матеріалами справи не підтверджується.
Судом встановлено та правильно визначено час та місце вчинення адмінправопорушення, часом виявлення правопорушення, в даному випадку, є день складення протоколів про адмінправопорушення, оскільки саме 22.11.2022 р. були зібрані всі необхідні дані для встановлення події та складу адмінправопорушення. Наявність прийняття рішень ОСОБА_1 в умовах реального конфлікту інтересів щодо близької особи та себе особисто доведена. 
Доводи апеляційної скарги про допущені порушення в процесі провадження у цій справі не ґрунтуються на матеріалах справи, із яких вбачається, що порушень закону, які б тягли скасування чи зміну постанови допущено не було. Матеріали справи містять докази доведеності події адмінправопорушення та вини ОСОБА_1 у його вчиненні, а саме матеріали сесій сільради та результати голосування.
Європейський суд з прав людини зазначав, що право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії» від 9.07.1997 р.). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (рішення у справі «Хірвісаарі проти Фінляндії» від 20.05.2010 р.).
При накладенні стягнення, суд врахував і характер вчиненого правопорушення, і відомості про особу ОСОБА_1 , ступінь його вини та наявність обставин, що пом`якшують відповідальність, згідно ст. 34 КУпАП, та обставини, які згідно ст. 35 КУпАП обтяжують відповідальність, та призначив стягнення в межах санкції статті, тому підстав для зміни чи скасування постанови суду немає.
Доводи апеляційної скарги про допущені порушення в процесі провадження у цій справі не ґрунтуються на матеріалах справи, із яких вбачається, що порушень закону, які б тягли скасування чи зміну постанови допущено не було. 
Перевіркою матеріалів справи апеляційний суд не встановив порушень під час складання протоколів про адмінправопорушення посадовими особами Національної поліції України.
Матеріали справи містять докази доведеності події адмінправопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1727 КУпАП, та вини ОСОБА_1 у його вчиненні.
За таких обставин, апеляційний суд вважає, що підстави для задоволення апеляційної скарги захисниці Хорошун О.В. відсутні.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Поновити захисниці Хорошун О.В. строк на апеляційне оскарження постанови Канівського міськрайсуду Черкаської обл. від 2.03.2023 р.
Постанову Канівського міськрайсуду Черкаської обл. від 2.03.2023 р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 1727 КУпАП - залишити без змін, а апеляційну скаргу захисниці Хорошун О.В. залишити без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя                                                        Белах А.В.