Справа № 991/6613/23
Провадження №11-сс/991/631/23

У Х В А Л А
28 серпня 2023 року                                                                         місто Київ
Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 перевірив апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.08.2023 про залишення без розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
1.11.08.2023 слідчий суддя залишив без розгляду зазначену скаргу ОСОБА_2 .
2.28.08.2023 ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу на (далі цитата) «ухвалу № 991/6613/23 від 26.07.2023 та істотні порушення вимог кримінального процесуального закону при прийнятті цієї ухвали за наслідками розгляду скарги».
3.Зі змісту апеляційної скарги слідує, що ОСОБА_2 оскаржує ухвалу слідчого судді від 11.08.2023 про залишення без розгляду скарги.
4.Суддя-доповідач на етапі прийняття апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді має перевірити апеляційну скаргу на наявність чи відсутність перешкод для призначення її до розгляду, передбачених пунктами 2-4 частини 3 та частини 4 статті 399 КПК.
5.Суддя-доповідач встановив, що зміст апеляційної скарги ОСОБА_2 суперечить загальним засадам кримінального провадження, що є перешкодою для призначення її до розгляду, адже скарга містить формулювання та образливі висловлювання на адресу суддів та учасників процесу, що є виявом неповаги до суду як державної установи.
6.Так, в апеляційній скарзі ОСОБА_2 :
(1) аргументував незгоду з оскаржуваною ухвалою слідчого судді шляхом висловлення образливих формулювань на адресу слідчого судді, зазначивши таке (далі цитати з апеляційної скарги): 1) «слідчий суддя напевно не читав ні мою заяву, ні надану неоформлену належним чином, а тому неофіційну писульку … інакше б він звернув увагу…», 2) «думка слідчого судді, що «фактично скаржник втратив процесуальний інтерес до вирішення порушених у його скарзі питань» є цинічним зловживанням ним своїх процесуальних обов`язків, які є образливими для скаржника, бо за кошти Державного бюджету України утримується цей слідчий суддя», 3) «в діях слідчого судді вбачаються ознаки системного зловживання правом і своїми процесуальними обов`язками, оскільки він … придумує свої норми, грубо і цинічно зловживає своїми процесуальними обов`язками … і не виконує ті обов`язки, за які його утримують за гроші з податків українців», 4) «слідчий суддя при розгляді скарги завідомо неправильно застосував норми … за наслідками порушень, придуманих ним із стелі бездоказово, які по факту є своєрідним вироком непрофесійності, як його, так і тих колег, на яких він підступно натякає, та його незнанням справи і КПК», 5) «… і саме для подібних слідчих суддів право на апеляційне оскарження гарантується … », 6) «так розумію ця «норма» про зловживання процесуальними правами просто придумана слідчим суддею», 7) «і так придумана слідчим суддею норма є образливою для учасника, що прийшов до суду за захистом своїх права … а замість цього отримав від слідчого судді заздалегідь упереджені некомпетентні і непрофесійні розмови на користь прокурорів, що стоять на захисті злочинів і корупціонерів та різних правопорушників, в т. ч. з числа співробітників НАБУ, яким ще нещодавно керував головний корупціонер № 1, прокурорів і суддів». Такі аргументи процесуальної вимоги мають очевидно некоректний та образливий характер на адресу співробітників правоохоронних органів та суддів, наведені з метою підкреслити непогодження з окремими їхніми рішеннями та є виявом неповаги до суду як установи;
(2) аргументував незгоду з оскаржуваною ухвалою слідчого судді шляхом висловлення образ на адресу учасників кримінального провадження (далі цитати з апеляційної скарги): 1) «стосовно посилання слідчого судді на листя якогось там ОСОБА_3 , що повідомив, що він начебто є якимось детективом», 2) «так званий «детектив» ОСОБА_4 без повноважень», 3) «посилання слідчого судді на цього суб`єкта та надані ним папери є нікчемними … не видно, що він взагалі має якесь право щось продавати і коментувати при розгляді цієї справи, а тим більше … направляти комусь і кудись якісь витяги з ЄРДР», «так званий витяг з ЄРДР … наданий ним папірець», 4) «із папірця, що доданий особою, що чомусь представляється детективом».
7.Суддя-доповідач вважає, що через наявність у тексті апеляційної скарги наведених висловлювань вона є неприйнятною та не може бути предметом апеляційного розгляду, тому вона підлягає поверненню ОСОБА_2 , виходячи з загальних засад кримінального провадження.
8.Скаржник має право на оскарження ухвали слідчого судді про залишення без розгляду скарги. Проте реалізація цього права здійснюється в передбаченому КПК порядку, в тому числі з дотриманням вимог щодо змісту апеляційної скарги.
9.Вимоги до змісту апеляційної скарги встановлені статтею 396 КПК. Зокрема, вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, та їх обґрунтування із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
10.Втім не допускається зловживання процесуальним правом, тобто особа не може використовувати процесуальне право не за його призначенням (з іншою метою ніж передбачено КПК) - в цьому випадку не допускається подання апеляційної скарги з іншою метою ніж наведення доводів своїх вимог до апеляційної інстанції для подальшого їх вирішення апеляційним судом, а також наведення доводів щодо незаконності та необґрунтованості ухвали слідчого судді для подальшої їх перевірки апеляційним судом. Обґрунтування процесуальних вимог до суду апеляційної інстанції у виді образливих висловлювань щодо суддів та прийнятих ними рішень, а також учасників кримінального провадження є проявом неповаги до суду як установи та свідчить про зловживання правом.
11.Неприпустимість використання учасниками процесу таких висловлювань як усно під час розгляду справи, так і у процесуальних документах слідує з загальної засади кримінального провадження - повага до людської гідності, якій має відповідати зміст та форма кримінального провадження (пункт 4 частини 1 статті 7 КПК). Відповідно до цієї засади під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи (частина 1 статті 11 КПК). Так само згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
12.Крім цього, неповага до суду чи суддів забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом (стаття 129 Конституції України, частина 3 статті 6, стаття 50 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», частина 4 статті 330 КПК).
13.КПК не містить визначення поняття «зловживання процесуальним правом», законодавець використовує його в контексті реалізації права на відвід та вступну промову у частині 4 статті 81 та абзаці 5 частини 1 статті 349 КПК відповідно.
14.Верховний Суд зазначив, що хоча у КПК не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала Касаційного кримінального суду Верховного суду (далі - ККС ВС) від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к). Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (постанова ККС ВС від 09.04.2019 у справі № 306/1602/16-к). При цьому Верховний Суд неодноразово констатував зловживання учасниками кримінального провадження процесуальними правами, зокрема, на участь в апеляційному розгляді, на отримання судових рішень, на залучення перекладача (постанови ККС ВС від 24.09.2019 у справі № 755/10138/16-к та від 19.02.2019 у справі № 236/1798/16-к, ухвала ККС ВС від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к).
15.Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами (постанова ККС ВС від 24.03.2021 у справі № 937/1059/20). Аналогічний висновок міститься в постановах ККС ВС від 24.03.2021 у справі № 937/1056/20, від 29.07.2021 у справі № 264/6844/20, ухвалах ККС ВС від 26.10.2020 у справі № 442/2432/20, від 30.06.2021 у справі № 234/2435/21, від 07.02.2022 у справі № 266/59/22, від 07.02.2022 у справі № 266/108/22.
16.Зокрема, з ухвали від 30.06.2021 у справі № 234/2435/21 вбачається, що ККС ВС: (1) погодився з висновком суду апеляційної інстанції про те, що неодноразове зазначення особою в апеляційній скарзі про те, що вона оскаржує «нікчемну ухвалу службової фізичної особи працівника фіктивної юридичної особи з назвою «краматорський міський суд», є образливим висловлюванням на адресу судді та суду. Апеляційна скарга, що містить такі висловлювання, є неприйнятною; (2) зазначив, що особа в касаційній скарзі виражає неповагу до суддів першої й апеляційної інстанції, а також до рішень, постановлених суддями цих судів, називаючи їх «нікчемна ухвала працівника юридичної особи з назвою «донецький апеляційний суд», «нікчемна ухвала працівника юридичної особи з назвою «краматорський міський суд», «юридична особа «краматорський міський суд», «нікчемна ухвала від 24.02.2021 фізичної особи [ініціали судді], що є працівником фіктивної юридичної особи з назвою «краматорський міський суд», тощо.
17.В ухвалах від 03.04.2023 у справі № 991/111/23 та від 03.04.2023 у справі № 991/113/23 ККС ВС зазначив, що погоджується з позицією суду апеляційної інстанції про те, що апеляційна скарга, яка містить образливі висловлювання на адресу суддів та суду, є неприйнятною.
18.Нормами КПК не визначено процесуальні наслідки подання апеляційної скарги, яка містить образливі висловлювання щодо судді та його рішень та які можна кваліфікувати як зловживання правом.
19.У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 КПК (частина 6 статті 9 КПК).
20.З наведених мотивів, виходячи з загальної засади поваги до людської гідності, вимоги норми статті 396 КПК та завдання кримінального провадження, апеляційна скарга, що містить образливі висловлювання щодо суду, судді та його рішень може свідчити про зловживання правом на подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга, з якої вбачається зловживання процесуальними правами, є неприйнятною та підлягає поверненню апелянту. Застосування такого процесуального наслідку узгоджується з наведеною вище практикою Верховного Суду при вирішенні аналогічного питання (пункти 15-17 цієї ухвали).
21.Як вже зазначалось в пункті 6 цієї ухвали, в апеляційній скарзі ОСОБА_2 (1) сформулював аргументи своєї процесуальної вимоги до суду апеляційної інстанції у виді образливих висловлювань на адресу суддів та учасників процесу; (2) використовує образливі висловлювання (фрази) щодо слідчого судді, які не відображають та не можуть відображати незаконність чи необґрунтованість оскаржуваного судового рішення, що є очевидним проявом неповаги до суду. Використання апелянтом у тексті скарги цих висловлювань вказує на зловживання правом на подання апеляційної скарги, тому апеляційна скарга є неприйнятною та підлягає поверненню на підставі загальних засад кримінального провадження.
22.До того ж наведені у пункті 6 цієї ухвали формулювання є такими ж самими або аналогічними тим, які ОСОБА_2 використовував у своїх попередніх апеляційних скаргах, та такі формулювання були визначені як підстави для повернення раніше поданих апеляційних скарг ОСОБА_2 в ухвалах Апеляційної палати ВАКС від 28.08.2023 справі № 991/7446/23, від 23.08.2023 та від 24.08.2023 у справі № 991/7226/23, від 23.08.2023 у справі № 991/6614/23, від 23.08.2023 у справі № 991/7073/23. Зазначене додатково переконує суддю-доповідача у цілеспрямованому використанні апелянтом таких висловлювань з метою демонстрації неповаги до суду як судової установи та інших учасників процесу.
23.Суддя-доповідач звертає увагу, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню з нею в порядку, встановленому КПК, з урахуванням необхідності виправлення зазначених вище недоліків такої апеляційної скарги.
24.Керуючись статтями 2, 7, 9, 11, 399 КПК, суддя-доповідач постановив:
1.Апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.
2.Копію ухвали про повернення апеляційної скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її постановлення.
Суддя                                                                                 ОСОБА_1