ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2023 р.	Справа № 440/6232/22	

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Бартош Н.С.,
Суддів: Бегунца А.О. ,  Подобайло З.Г. ,
за участю секретаря судового засідання Дуднік Н.Р.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Полтавського окружного адміністративного суду (головуючий І інстанції С.О. Удовіченко) від 08.11.2022 року (повний текст складено 17.11.22 року) по справі №440/6232/22
за позовом ОСОБА_1 
до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції
третя особа Батальйон патрульної поліції у місті Кременчук управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції України
про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Батальйон патрульної поліції у місті Кременчук управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції України, в якому просив:
визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 390 від 04 липня 2022 року "Про застосування до працівника БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП дисциплінарне стягнення";
поновити позивача на посаді командира роти № 2 батальйону патрульної поліції в місті Кременчук управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції.
В обґрунтування позовних вимог вказував на безпідставність притягнення до дисциплінарної відповідальності. Зазначив, що підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією. Зазначив, що порушення відображені у висновку службового розслідування не вчиняв. Звернув увагу, що вину позивача дисциплінарна комісія встановила на припущеннях без збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, тому що всі письмові відомості та докази щодо порушення службової дисципліни, невиконання чи неналежного виконання обов`язків поліцейського. Крім того, пояснив, що на роботі безпосереднім керівником капітаном поліції командиром БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП ОСОБА_2 постійно створюються несприятливі умови праці, вчиняються дії з метою перешкоджання позивачу виконувати безпосередні службові та функціональні обов`язки, що мало наслідком звернення до суду ще у 2021 році.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 08.11.2022 року адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 390 від 04 липня 2022 року "Про застосування до працівника БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП дисциплінарне стягнення", в частині звільнення позивача з посади командира роти № 2 батальйону патрульної поліції в місті Кременчук управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції.
Поновлено позивача на посаді командира роти № 2 батальйону патрульної поліції в місті Кременчук управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції з 11 липня 2022 року.
Допущено негайне виконання рішення суду в частині поновлення позивача на посаді командира роти № 2 батальйону патрульної поліції в місті Кременчук управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції з 11 липня 2022 року.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 992,40 грн.
Департамент патрульної поліції Національної поліції України не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначив, що судом першої інстанції невірно застосовані норми матеріального права, неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи. 
Вказує, що в ході проведення службового розслідування досліджено відеозаписи на яких встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 в нічні зміни 05 травня 2022 року, 06 травня 2022 року та 29 травня 2022 року, заступивши на несення служби по охороні адміністративного приміщення БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, самоусунувся від виконання службових обов`язків та спав під час несення служби, а також 05 травня 2022, 06 травня 2022 року та 30 травня 2022 року вживав тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків в невстановленому місці на території БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП. Таким чином, за результатами службового розслідування встановлено порушення ОСОБА_1 вимог пункту 1.4 розділу I, пунктів 2.2.1, 2.2.2, 2.3 розділу II посадової інструкції командира роти №2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 28 вересня 2020 року № 2000, абзацу другого, третього пункту 1, абзацу сьомого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1179 від 09 листопада 2016 року, пунктів 2, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 13 частини третьої статті 1, пунктів 1, 7, 8 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію". Зазначив, що оскільки факти неналежного виконання позивачем посадових обов`язків допускаються на системній основі, враховуючи, що позивач, як командир роти повинен показувати приклад дисциплінованості, неухильного виконання вимог законодавства, наказів і розпоряджень командира та їх заступників, продовжує ігнорувати вимоги чинного законодавства в частині дотримання службової дисципліни та законності у службовій діяльності. Виходячи з вищенаведеного, та враховуючи невизнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку свідчить про те, що позивач безвідповідально відноситься до виконання службових обов`язків, ігнорує вказівки керівництва в присутності підлеглих, та, як наслідок, особисто показує приклад недисциплінованості, дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що такі дії унеможливлюють подальше перебування його на посаді командира роти № 2 БІIIІ в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП. Водночас, судом першої інстанції взагалі не надавалась оцінка діям позивача, кваліфікованим як дисциплінарний проступок, що виразились в неналежному контролі дотримання підлеглими службової дисципліни, невжиття заходів для припинення порушення службової дисципліни з боку свого підлеглого. Тоді як, такі його дії є несумісними з займаною посадою - командира роти.  Позивач під час розгляду справи не спростував висновків службового розслідування та не надав пояснень щодо власних дій, які були кваліфіковані як дисциплінарний поступок.
Позивач надав письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.
Сторони про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлялись.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, що позивач з березня 2015 року проходить службу в органах внутрішніх справ, а з 07 листопада 2015 року - в поліцію (т.2 а.с. 10-15).
Відповідно до частини першої-четвертої статті 14, частин першої та другої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, пунктів 1 та 4 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, пунктів 2 та 3 розділу I, пункту 1 розділу II Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, з метою усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин вчинення дій, що мають ознаки дисциплінарного проступку, окремими працівниками батальйону патрульної поліції в місті Кременчук управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції за відомостями, викладеними у рапортах т.в.о. інспектора відділення моніторингу та аналітичного забезпечення БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП молодшого лейтенанта поліції Деменка О.Ю. від 10 травня 2022 року № 3301 вн/41/26/1-2022, від 31 травня 2022 року № 3912 вн/41/26/1-2022 та рапорті поліцейського взводу № 2 роти № 4 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП сержанта поліції Литвинюк Ю.І. від 10 травня 2022 року № 3302 вн/41/26/1-22, Управлінням патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України 07 червня 2022 року видано наказ № 95 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" (т.1 а.с. 96-102).
Для проведення службового розслідування створено дисциплінарну комісію у складі: голова дисциплінарної комісії - капітан поліції ОСОБА_3 , т.в.о. командира БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області; члени комісії - капітан поліції ОСОБА_4 , заступник командира БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП; капітан поліції ОСОБА_5 , т.в.о. начальника відділення моніторингу та аналітичного забезпечення БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП.
За результатами службового розслідування за фактом вчинення дій, що мають ознаки дисциплінарного проступку окремими працівниками батальйону патрульної поліції в місті Кременчук управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції за відомостями, викладеними у рапортах т.в.о. інспектора відділення моніторингу та аналітичного забезпечення БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП молодшого лейтенанта поліції Деменка О.Ю. від 10 травня 2022 року № 3301 вн/41/26/1-2022, від 31 травня 2022 року № 3912 вн/41/26/1-2022 та рапорті поліцейського взводу № 2 роти № 4 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП сержанта поліції Литвинюк Ю.І. від 10 травня 2022 року № 3302 вн/41/26/1-22, 21 червня 2022 року комісією складено та затверджено начальником управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції підполковником поліції В. Мельником висновок службового розслідування (т.1 а.с. 219-253).
Згідно вищевказаного висновку в ході службового розслідування у діях командира роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 , що виразились в порушенні вимог пункту 1.4 розділу 1, пунктів 2.2.1, 2.2.2, 2.3 розділу 2 посадової інструкції командира роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 28 вересня 2020 року № 2000, абзацу другого, третього пункту 1, абзацу сьомого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України № 179 від 09 листопада 2016 року, пунктів 2, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 13 частини третьої статті 1, пунктів 1, 7, 8 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", а саме, знаходячись на посаді командира роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, під час несення служби в нічні зміни 05 травня 2022 року та 06 травня 2022 року не забезпечив контроль дотримання підлеглими службової дисципліни з боку інспектора взводу № 2 роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , не сприяв керівникові в організації дотримання службової дисципліни та не інформував його про порушення вчинене іншим працівником поліції, 05 травня 2022 року, 06 травня 2022 року та 30 травня 2022 року в присутності підлеглих не виконав наказ керівника та самоусунувся від виконання службових обов`язків по охороні адміністративного приміщення, спав під час несення служби, чим особисто показував приклад недисциплінованості, 05 травня 2022 року, 06 травня 2022 року, 07 травня 2022 року та 30 травня 2022 року вживав тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків в невстановленому місці на території БПП в місті Кременчук УПП Полтавської області ДПП.
На підставі висновків службового розслідування Департаментом патрульної поліції Національної поліції України 04 липня 2022 року винесено наказ № 390, згідно якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 2, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 13 частини третьої статті 1, пунктів 1, 7, 8 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, абзацу другого, третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року № 1179, пункту 1.4 розділу I, пунктів 2.2.1, 2.2.2, 2.3 розділу II посадової інструкції командира роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 28 вересня 2020 року № 2000, відповідно до пункту 6 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до командира роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади (т.2 а.с. 5).
Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 11 липня 2022 року № 907 о/с капітана поліції ОСОБА_1 призначено на посаду інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону патрульної поліції в місті Кременчук, звільнивши з посади командира роти № 2 батальйону патрульної поліції в місті Кременчук управління патрульної поліції в Полтавській області (т.2 а.с. 9).
Не погодившись із накладенням дисциплінарного стягнення та рішенням відповідача про звільнення із посади, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що звільнення позивача відбулось з порушення встановленого законодавства. Так, фактично висновки щодо можливого вчинення позивачем дій, що мають ознаки дисциплінарного проступку, зводяться до інформації (відеозаписів) з камер спостереження. Однак надані до суду фрагменти (уривки) відеозаписів за своїм змістом не дають беззаперечних та однозначних підстав вважати, що позивач спить. Також суд вказав, що відповідальність особи наступає виключно за вчинення протиправного діяння, для чого необхідно встановити в чому полягали саме незаконні дії особи, до яких негативних наслідків це призвело, встановити причинний зв`язок між такими негативними наслідками та протиправними діями особи. У порушення статті 4 розділу V Порядку №893 матеріалами службового розслідування не встановлено які шкідливі наслідки (вид та розмір завданої шкоди) настали внаслідок дій, зазначених відповідачем як дисциплінарний проступок. Стосовно встановленого в ході службового розслідування факту вживання позивачем тютюнових виробів, то  накладене на позивача дисциплінарне стягнення є не співмірним вчиненому дисциплінарному проступку. Враховуючи незаконне звільнення, заявлені позивачем вимоги щодо поновлення на посаді та нарахування є обґрунтованими.
Колегія суддів погоджується з даним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України “Про національну поліцію” від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі – Закон № 580-VIII, у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин).
Так, частиною першою статті 1 Закону № 580-VIII визначено, що Національна поліція України (поліція) – це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами (частина перша статті 3 Закону № 580-VIII).
Згідно з частиною першою статті 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
"Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Відповідно до частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно зі статтею 24 Закону № 580-VIII виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.
У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 “Про введення воєнного стану в Україні” у зв`язку з військовою агресією Російською Федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України “Про правовий режим воєнного стану”, з 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.
Частинами першою та другою статті 19 Закону № 580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, серед іншого, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України
Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення (частини друга статті 77 Закону № 580-VIII).
Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України” від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі – Дисциплінарний статут, у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин), службова дисципліна – дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580-VIII, зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України (пункт 1); знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки (пункт 2); поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень (пункт 3); безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону (пункт 4); знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку (пункт 8).
Відповідно до частин першої та другої статті 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.
За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
З метою урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі – Правила №1179).
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.
Згідно абзацу сьомого пункту 2 розділу ІІ Правил №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.
За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Частинами першою – четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування – це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі – повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
За змістом частини першої, пункту 1 частини дев`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право, зокрема, одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб
Згідно із частинами першою та другою статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право, зокрема: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.
Частинами першою та третьою статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Відповідно до частин першої та другої статті 21 Дисциплінарного статуту Дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.
У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу (частина третя статті 22 Дисциплінарного статуту).
Пунктом 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 7 листопада 2018 року № 893, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 (далі – Порядок № 893, у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з пунктом 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
Відповідно до пункту 1 розділу VІІ Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.
Відповідно до пункту 17 розділу V Порядку № 893 факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення. В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови.
Із аналізу наведених вище норм законодавства вбачається, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування. У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.
Підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення із посади слугував висновок службового розслідування, затверджений 21 червня 2022 року начальником УПП в Полтавській області.
Так, згідно матеріалів службового розслідування встановлено, що  "... 10 травня 2022 року до БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП надійшов рапорт т.в.о. інспектора відділення моніторингу та аналітичного забезпечення БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП молодшого лейтенанта поліції Деменка О.Ю. щодо можливого порушення службової дисципліни працівниками БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП № 3301вн/41/26/1-2022.
Згідно з рапортом, в нічну зміну 05 травня 2022 року - 06 травня 2022 року командир роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП капітан поліції ОСОБА_1 та інспектор взводу № 2 роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_6 спали під час несення служби.
Крім того, капітан поліції ОСОБА_1 палив у невідведеному місці на території БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, чим порушив Правила етичної поведінки поліцейських.
Даний факт зафіксовано на камерах системи відеоспостереження розташованих на будівлі БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП.
Також, 10 травня 2022 року до БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП надійшов рапорт поліцейського взводу № 2 роти № 4 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_7 щодо можливого порушення службової дисципліни працівниками БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДП № 3302вн/41/26/1-2022.
Згідно з рапортом, в нічну зміну 06 травня 2022 року - 07 травня 2022 року капітан поліції ОСОБА_1 та старший лейтенант поліції ОСОБА_6 спали під час несення служби. Даний факт зафіксовано на камерах системи відеоспостереження, розташованих на першому поверсі БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП.
31 травня 2022 року за вих. № 3912 вн/41/26/1-2022 до БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП надійшов рапорт т.в.о. інспектора відділення моніторингу та аналітичного забезпечення БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 щодо можливого порушення службової дисципліни капітаном поліції ОСОБА_1 .
Згідно з рапортом, в нічну зміну 29 травня 2022 року - 30 травня 2022 року капітан поліції ОСОБА_1 спав під час несення служби.
Крім того, капітан поліції ОСОБА_1 палив у невідведеному місці на території БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, чим порушив Правила етичної поведінки поліцейських.
Опитаний у ході службового розслідування командир роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП капітан поліції ОСОБА_1 пояснив, що в складі наряду поліції не перебував, зброю не отримував. Факт сну заперечував.
Опитаний у ході службового розслідування інспектор взводу № 2 роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_6 пояснив, що під час несення служби у нічні зміни 05 травня 2022 року та 06 травня 2022 року вну з його боку не було. На відеозаписах камери спостереження також факт сну не доведений, оскільки те, що старший лейтинант поліції ОСОБА_6 спирав голову до стіни, не говорить про те, що він спав.
Опитана у ході службового розслідування інспектор взводу № 2 роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_9 пояснила, що 05 травня 2022 року та 06 травня 2022 року заступила на несення служби в нічні зміни на охорону адміністративної будівлі БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП. Більше нічого лейтенант поліції ОСОБА_10 не пам`ятає, зміни пройшли без надзвичайних подій.
Опитаний у ході службового розслідування інспектор взводу № 2 роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП старший лейтенант поліції Ісько В.М. пояснив, що стосовно можливого вчинення дисциплінарного проступку капітаном поліції ОСОБА_1 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 йому нічого не відомо.
Опитаний у ході службового розслідування поліцейський взводу № 1 роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП старший сержант поліції ОСОБА_11 зазначив, що чи спав капітан поліції ОСОБА_1 не бачив та нічого по даному факту повідомити не може.
Опитаний у ході службового розслідування інспектор взводу № 2 роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП старший лейтенант поліції Степанов Д.С. пояснив, що про факт сну когось з колег нічого не відомо.
Опитаний у ході службового розслідування інспектор взводу № 2 роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_12 пояснив, що 30 травня 2022 року в період часу з 05.00 до 06.00 помітив, що капітан поліції ОСОБА_1 сидить на стільці з відхиленою назад головою, світло при цьому було вимкнене. Останньому лейтенант поліції ОСОБА_12 зробив зауваження, на що він відреагував та пішов на вулицю на обхід території.
Опитаний у ході службового розслідування поліцейський взводу № 2 роти № 4 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП старший сержант поліції ОСОБА_13 , пояснив, що 30 травня 2022 року в період з 05.00 до 06.00 лейтенант поліції ОСОБА_12 звернувся до капітана поліції ОСОБА_1 , щоб той не спав, припускаючи даний факт, оскільки обличчя останнього не було видно через капюшон та голова була відхилена назад, на що капітан поліції ОСОБА_1 відреагував не одразу, але поворушив руками, після чого встав та пішов на обхід території.
Опитаний у ході службового розслідування інспектор-черговий відділення чергової служби БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП майор поліції Єрохін О.В. пояснив, що 06 травня 2022 року близько 19.00 в приміщенні відділення чергової служби БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП проводив інструктаж, зокрема капітану поліції ОСОБА_1 . Майор поліції ОСОБА_14 доводив працівникам БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП правила охорони зовнішнього та внутрішнього периметру БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП.
Опитаний у ході службового розслідування старший інспектор-черговий відділення чергової служби БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП майор поліції ОСОБА_15 пояснив, що 05 травня 2022 року близько 19:10 в приміщенні відділення чергової служби БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП проводив інструктаж, зокрема капітану поліції ОСОБА_1 , порядок охорони внутрішнього та зовнішнього периметру БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП.
Опитаний у ході службового розслідування старший інспектор з рекрутингу відділення кадрового забезпечення БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП майор поліції ОСОБА_16 пояснив, що 05 травня 2022 року, перебуваючи на добовому чергуванні в БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, близько 20.00 здійснював перевірку несення служби особовим складом на посту першого поверху. Потім направився до спеціально обладнаного місця для паління, але, виходячи з будівлі БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, затримався біля входу, щоб поспілкуватися із капітаном поліції ОСОБА_1 , який чергував на вищевказаному посту. Майор поліції ОСОБА_16 запалив сигарету та хотів пройти далі, але розмова затягнулася, тому останній допалив сигарету на місці. Свою вину майор поліції ОСОБА_16 визнає та зобов`язується палити тютюнові вироби лише у відведеному для цього місці.
Опитаний у ході службового розслідування помічник командира БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП капітан поліції ОСОБА_17 пояснив, що згідно з наказом голови Національної поліції України від 08 квітня 2022 року № 242 "Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану", до завершення на території України воєнного стану службова діяльність поліцейських відбувається у посиленому варіанті, а чергування поліцейських забезпечується у кількості, необхідній для виконання поставлених службових завдань. Тому з урахуванням цього та на підставі складених графіків чергування особового складу БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП з урахуванням оперативної обстановки, на забезпечення безпеки внутрішнього та зовнішнього периметрів БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, на зміну залучаються 5-6 чоловік з числа особового складу БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, в тому числі капітан поліції ОСОБА_1 , який в нічні зміни 05 травня 2022 року, 06 травня 2022 року та 29 травня 2022 року мав забезпечувати безперервний контроль та охорону адміністративного приміщення на першому поверсі. Відповідно до Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 23 травня 2017 року № 440, та Порядку несення служби по охороні зовнішнього та внутрішнього периметру командиром БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_2 , працівники, залучені до забезпечення безпеки внутрішнього та зовнішнього периметрів БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП знаходяться в оперативному підпорядкуванні та під контролем відділення чергової служби БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП. Про ситуацію, що склалася в ніч зміни 05 травня 2022 року, 06 травня 2022 року та 29 травня 2022 року капітану поліції ОСОБА_17 стало відомо під час проведення службового розслідування.
Опитаний у ході службового розслідування старший інспектор відділення чергової служби БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_18 пояснив, що на території БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП визначено спеціальне місце для куріння - навпроти боксу № 5, яке позначене відповідним написом та де встановлено урну з негорючого матеріалу. Відповідно до Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417, на підставі доручення командира БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП від 24 лютого 2022 року № 2038/вн41/26/1/01-2022 на території, на якій знаходиться БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, забороняється куріння тютюнових виробів за межами спеціально відведеного місця.
Також у ході службового розслідування досліджено відеозаписи з камер спостереження розміщених на першому поверсі БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП.
У ході перегляду відеозаписів дисциплінарною комісією встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 в нічні зміни 05 травня 2022 року, 06 травня 2022 року та 29 травня 2022 року самоусунувся від виконання службових обов`язків та спав під час несення служби, а також 05 травня 2022 року, 06 травня 2022 року, 07 травня 2022 року та 30 травня 2022 року вживав тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків в невстановленому місці на території БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП ... " (т.1 а.с. 219-253).
Перевіряючи обґрунтованість висновків відповідача, колегія суддів дійшла висновку про наступне.
Підставою для накладення дисциплінарного стягнення є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому таке рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду дисциплінарного стягнення.
Отже, службовим розслідуванням має бути встановлено, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) воно було призначено.
Разом із тим, вирішуючи питання правомірності застосування до працівника поліції дисциплінарного стягнення на підставі висновку службового розслідування, адміністративний суд має з`ясувати, чи відповідають висновки службового розслідування меті та підставам його призначення, і чи дійсно в ході проведення службового розслідування підтвердилися відомості, які стали підставою для його призначення. Суд також має перевірити дотримання порядку проведення службового розслідування.
Згідно матеріалів службового розслідування вбачається, що у відповідності до наданих в ході розслідування пояснень працівників БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП, останні не підтвердили того факту, що ОСОБА_1 самоусунувся від виконання службових обов`язків, шляхом сну.
При цьому, як пояснили інспектор взводу № 2 роти № 2 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_12 та підтвердив поліцейський взводу № 2 роти № 4 БПП в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП старший сержант поліції Черевко М.П., що 30 травня 2022 року в період часу з 05.00 до 06.00 ОСОБА_12 помітив, що капітан поліції ОСОБА_1 сидить на стільці з відхиленою назад головою, світло при цьому було вимкнене, останньому зроблено зауваження, на що він відреагував та пішов на вулицю на обхід території.
Фактично висновки щодо можливого вчинення ОСОБА_1 дій, що мають ознаки дисциплінарного проступку, зводяться до інформації (відеозаписів) з камер спостереження.
Колегія суддів зазначає, що сон - це періодичний функціональний стан організму людини, який характеризується вимкненням свідомості й зниженням здатності нервової системи відповідати на зовнішні подразники.
Під час розгляду справи суд першої інстанції дослідив надані відповідачем електронні носії інформації (компакт-диски), із наявними на них відеозаписами та встановив, що зазначені носії містять фрагменти (уривки) відеозаписів, які, за твердженням представника відповідача, є копіями записів з портативних відеореєстраторів та зі стаціонарної системи технічних приладів відеозапису, закріплених на приміщенні БПП в місті Кременчук. Однак надані до суду фрагменти (уривки) відеозаписів за своїм змістом не дають беззаперечних та однозначних підстав вважати, що ОСОБА_1 спить.
При цьому, відповідно до ч.1 ст.99 КАС України електронними доказами є інформація в електронній (цифровій) формі, що містить дані про обставини, що мають значення для справи, зокрема, електронні документи (текстові документи, графічні зображення, плани, фотографії, відео- та звукозаписи тощо), веб-сайти (сторінки), текстові, мультимедійні та голосові повідомлення, метадані, бази даних та інші дані в електронній формі. Такі дані можуть зберігатися, зокрема на портативних пристроях (картах пам`яті, мобільних телефонах тощо), серверах, системах резервного копіювання, інших місцях збереження даних в електронній формі (в тому числі в мережі Інтернет).
Згідно з ч.2 ст.99 КАС України електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, засвідченій електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис». Законом може бути визначено інший порядок засвідчення електронної копії електронного доказу.
Відповідно до стаття 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".
Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, подані відповідачем до суду першої інстанції копії електронних доказів не засвідчені електронним підписом уповноваженої особи, а тому не є допустимими доказами в розумінні ст. 74 КАС України.
Оцінюючи докази у цій справі, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, щодо відсутності підстав вважати, що позивач спав.
Відповідальність же особи наступає виключно за вчинення протиправного діяння, для чого необхідно встановити в чому полягали саме незаконні дії особи, до яких негативних наслідків це призвело, встановити причинний зв`язок між такими негативними наслідками та протиправними діями особи.
У порушення статті 4 розділу V Порядку №893 матеріалами службового розслідування не встановлено які шкідливі наслідки (вид та розмір завданої шкоди) настали внаслідок дій, зазначених відповідачем як дисциплінарний проступок.
Стосовно встановленого в ході службового розслідування факту вживання тютюнових виробів, то позивач під час розгляду справи не заперечував даний факт, однак зазначив, що ступінь дисциплінарного проступку не відповідає виду дисциплінарного стягнення накладеного на нього.
Частиною 3 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до частини 1 статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Згідно із частиною 3 статті 3 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу.
Отже, колегія суддів констатує, що передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.
Адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом у постанові від 02.05.2019 у справі № 826/18834/15.
З обсягу встановлених судом першої інстанції обставин випливає, що спірне рішення про притягнення позивача до найсуворішого виду дисциплінарного стягнення є не пропорційним, оскільки відповідач не врахував ні характер проступку позивача, ні обставини, за яких він був вчинений, ні ступінь вини позивача.
При цьому апеляційний суд відхиляє обтяжуючі обставини у вигляді чинного стягнення у вигляді зауваження, оскільки з урахуванням відсутності негативних наслідків такої поведінки позивача, накладене на позивача дисциплінарне стягнення є не співмірним вчиненому дисциплінарному проступку, оскільки у силу статті 12 Дисциплінарного статуту та з урахуванням раніше накладених стягнень, можливими альтернативними видами стягнення були: догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь.
Пунктом 18 постанови Пленуму Верховного суду України від 06.11.1992 року N9 "Про практику розгляду судами трудових спорів" (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму ВСУ від 01.04.1994 року N4, від 26.10.1995 року N18, від 25.05.1998 року N15) роз`яснено, що судам необхідно мати на увазі, що при розгляді справ про поновлення на роботі судам необхідно з`ясувати, з яких підстав проведено звільнення працівника згідно з наказом (розпорядженням), і перевіряти їх відповідність законові. Суд не вправі визнати звільнення правильним виходячи з обставин, з якими власник або уповноважений ним орган не пов`язували звільнення.
Таким чином, у справах, в яких оспорюється незаконне звільнення, саме роботодавець повинен довести, що звільнення відбулося без порушення законодавства про працю.
Згідно ч. 2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Разом з тим, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено наявності встановлених законом підстав для звільнення позивача з посади.
Відповідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Проаналізувавши вищевикладені обставини, приймаючи до уваги те, що суб`єктом владних повноважень не доведено належними та допустимими доказами порядку та процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що звільнення позивача було протиправним, а тому оскаржуваний наказ підлягає скасуванню у судовому порядку.
Згідно ч. 1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Згідно абз. 2 п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 № 9Про практику розгляду судами трудових спорів працівник, який був незаконно звільнений до реорганізації, поновлюється на роботі в тому підприємстві, де збереглося його попереднє місце роботи.
Верховний Суд України у постанові від 28.10.2014 року у справі №21-484а14 сформулював правову позицію, за якою встановлена законодавством можливість ліквідації державної установи (організації) з одночасним створенням іншої, яка буде виконувати повноваження (завдання) особи, що ліквідується, не виключає, а включає зобов`язання роботодавця (держави) по працевлаштуванню працівників ліквідованої установи. При цьому, у випадку незаконного звільнення працівника з роботи, його порушене право повинно бути відновлене шляхом поновлення його на посаді, з якої його було незаконно звільнено.
Також, згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 01.08.2018 по справі № 826/16311/16, закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначені в частині першій статті 235, статті 240-1 КЗпП України, а відтак встановивши, що звільнення відбулось із порушенням установленого законом порядку, суд зобов`язаний поновити працівника на попередній роботі.
Враховуючи встановлений судом факт незаконного звільнення позивача з посади, колегія суддів вважає, що позивач підлягає поновленню на попередньо займану посаду.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції в частині допуску до негайного виконання рішення частині поновлення позивача на посаді.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують з наведених вище підстав.
Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи те, що рішення суду прийняте з дотриманням норм матеріального та процесуального права, колегія суддів не виявила підстав для його скасування.
Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України залишити без задоволення.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.11.2022 року по справі №440/6232/22 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог  ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	Н.С. Бартош	
Судді	(підпис)  (підпис) 	А.О. Бегунц    З.Г. Подобайло   	

Повний текст постанови складено  25.09.2023 року