УХВАЛА

20 вересня 2023 року 
м. Київ

справа № 160/16223/22
адміністративне провадження № К/990/30262/23
Суддя Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Загороднюк А.Г., перевіривши касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 03 серпня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та на посаді, стягнення коштів,
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати п.1 наказу №1092к від 16.09.2022 року начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ВП №8 Криворізького РУП ГУПН" щодо накладення на оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №8 Криворізького РУП ГУПН старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п.1 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п.1,2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції підпункту 1 пункту 6 розділу 1, абзацу 2, 3 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179, пункту 13 розділу 3 Порядку використання та зберігання транспорту НПУ;
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №866 о/с від 26.09.2022 року в частині щодо звільнення зі служби оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №8 Криворізького РУП ГУПН старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення);
- зобов`язати начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №8 Криворізького РУП ГУПН в Дніпропетровській області;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу;
- допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на посаді оперуповноваженого відділу кримінальної поліції ВП №8 Криворізького РУП ГУПН в Дніпропетровській області;
- допустити до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суми грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах суми за один місяць.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. 
Визнано протиправним та скасовано наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №866 о/с від 26.09.2022 року в частині звільнення зі служби оперуповноваженого відділу кримінальної поліції ВП №8 Криворізького РУП ГУПН старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення). 
Зобов`язано Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області внести зміни до наказу від 26.09.2022 року №866 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1) оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №8 Криворізького районного управління поліції з 26 вересня 2022 року, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", зазначивши дату звільнення замість "з 26 вересня 2022 року" на належну дату "з 30 вересня 2022 року". 
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 03 серпня 2023 року скасовано рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2023 року у справі №160/16223/22 та ухвалено нове судове рішення.
Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.
Визнано протиправним та скасовано п.1 наказу №1092к від 16.09.2022 року начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ВП №8 Криворізького РУП ГУПН" щодо накладення на оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №8 Криворізького РУП ГУПН старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п.1 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п.1,2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції підпункту 1 пункту 6 розділу 1, абзацу 2, 3 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179, пункту 13 розділу 3 Порядку використання та зберігання транспорту НПУ.
Визнано протиправним та скасовано наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №866 о/с від 26.09.2022 року в частині звільнення з 26 вересня 2022 оку зі служби оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №8 Криворізького РУП ГУПН старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення).
Поновлено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на службі на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №8 Криворізького РУП ГУПН в Дніпропетровській області з 27 вересня 2022року.
Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області  на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 27 вересня 2022 року по 02 січня 2023 року у розмірі 37767,24 грн. (тридцять сім тисяч сімсот шістдесят сім гривень двадцять чотири копійки) з відповідним відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.
01 вересня 2023 року Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області подано до Верховного Суду касаційну скаргу.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Вирішуючи питання щодо можливості відкриття касаційного провадження, суд виходить із такого.
Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Імперативними приписами частини четвертої статті 328 КАС України обумовлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
У разі ж подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України заявник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано неправильно, а також обґрунтувати у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як, на думку скаржника, відповідна норма повинна застосовуватися.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 4 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається в чому полягає порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень). Зокрема, якщо скаржник вважає, що судами порушено норми процесуального права щодо недослідження зібраних у справі доказів, неповного встановлення обставин справи, або встановлення обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів, у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено або обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів та чому, на думку скаржника, останні є недопустимими, або зібрані у справі докази, які судом не досліджені, що могло б давати підстави для висновку про порушення цим судом норм процесуального права.
У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у частинах другій і третій статті 328 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).
Із системного аналізу наведених положень процесуального закону слідує, що під час касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС України, обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення ним (ними) норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт (пункти) частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга.
У касаційній скарзі скаржник посилається на пункт перший частини четвертої статті 328 КАС України посилаючись при цьому на не врахування судом апеляційної інстанції висновків Верховного Суду у справах №160/12994/22, №804/1831/16, №260/1/19, №260/1118/18, №240/2677/20, №320/1206/21, 120/8381/20-а, №819/736/18, №480/4079/18, №460/5545/20.
Водночас обов`язковими умовами при оскарженні судових рішень на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України є зазначення у касаційній скарзі: 1) норми матеріального права, яку неправильно застосовано судами; 2) постанови Верховного Суду і який саме висновок щодо застосування цієї ж норми у ній викладено; 3) висновок судів, який суперечить позиції Верховного Суду; 4) в чому полягає подібність правовідносин у справах (у якій викладено висновок Верховного Суду i у якій подається касаційна скарга). Обов`язковим є наявність та взаємозв`язок усіх чотирьох умов.
З касаційної скарги не вбачається, яка конкретно норма не вірно застосована судом без врахування висновку суду, який саме висновок щодо застосування цієї ж норми викладено у зазначених скаржницею постановах, висновки судів, який суперечить позиції Верховного Суду та в чому полягає подібність правовідносин у справах (у якій викладено висновок Верховного Суду i у якій подається касаційна скарга). 
За таких обставин посилання на пункт 1 частини 4 статті 328 КАС України є необґрунтованими та суперечливими, що виключає його прийняття, як підстави касаційного оскарження.
Інші аргументи касаційної скарги зводяться до цитування норм чинного законодавства та переоцінки встановлених судами обставин, що виходить за межі касаційного перегляду, які визначені статтею 341 КАС України.
Отже, враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, суд не має права самостійно визначати підстави касаційного оскарження визначені пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
З урахуванням змін до КАС України, внесених Законом України від 15 січня 2020 року № 460-IX і які набрали чинності 8 лютого 2020 року, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття до розгляду і відкриття касаційного провадження.
Варто зазначити, що відповідно до приписів статті 44 КАС України учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту.
У касаційній скарзі заявник повинен навести мотиви незгоди з судовим рішенням (рішеннями) із урахуванням передбачених КАС України підстав для його скасування або зміни (статті 351-354 Кодексу) з вказівкою на конкретні висновки суду (судів), рішення якого (яких) оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом. Скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та/або апеляційної інстанцій застосовано без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку, або обґрунтувати необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні. 
Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку. 
За таких обставин касаційну скаргу необхідно повернути як таку, що не містить підстав касаційного оскарження.
Керуючись статтями 328, 330, 332 Кодексу адміністративного судочинства України,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 03 серпня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та на посаді, стягнення коштів повернути особі, яка її подала.
Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.
Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи. Скаржнику надіслати копію ухвали про повернення касаційної скарги разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя	А.Г. Загороднюк