П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
 
26 липня 2023 року                                                                                             м. Київ
         
Справа № 382/1635/21
Провадження: № 22-ц/824/9725/2023
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
 
головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т. О., 
суддів Нежури В. А., Соколової В. В.
секретар Сакалош Б.В.
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу  адвоката Мішина Михайла Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 
на ухвалу Яготинського районного суду Київської області від 11 квітня 2023 року, постановлену під головуванням судді Нарольського М.М,
у справі за позовом  ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Публічне акціонерне товариство "Національна акціонерна страхова компанія "ОРАНТА", про стягнення матеріальної шкоди та відшкодування моральної шкоди,
 
у с т а н о в и в:
 
В грудні 2021 року  ОСОБА_2 звернувся до суду із вищевказаним позовом. Просив стягнути із ОСОБА_1 на свою користь кошти у розмірі 452 086 грн. 22 коп. на відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП, а також 15 000 грн. на відшкодування моральної шкоди.  
На підтвердження розміру майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП, подав звіт                   №1-03 про оцінку майна.
08 березня 2023 року ОСОБА_1 долучила до матеріалів справи рецензію на звіт   №1-03 про оцінку майна.
30 березня 2023 року ОСОБА_2 подав клопотання про призначення експертизи. Зазначав, що із долученої відповідачем рецензії вбачається, що звіт класифікується, як такий, що не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки. Тому, з метою повного з`ясування обставин справи, для чого потрібні  спеціальні знання у сфері іншій ніж право, просив надати додатковий строк для надання доказів та призначити у справі автотоварознавчу експертизу. 
Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 11 квітня 2023 року клопотання представника позивача про надання додаткового строку для надання доказів та призначення судової автотоварознавчої експертизи задоволено.
Призначено судову автотоварознавчу експертизу, проведення якої доручено експертній установі, Сумському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.
На розгляд та вирішення експерта поставлено наступні питання:
1. Яка вартість матеріального збитку (відновлювального ремонту з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу) завдана ОСОБА_2 власнику автомобіля «Mercedes-Benz Sprinter 519 CDI», д.н.з. НОМЕР_1 , 2010 року випуску, внаслідок його пошкодження в ДТП 23.08.2021 без врахування ПДВ (податку на додану вартість) та з врахуванням ПДВ (податку на додану вартість), станом на дату ДТП - 23.08.2021?
2. Яка вартість матеріального збитку (відновлювального ремонту без урахування коефіцієнту фізичного зносу) завдана ОСОБА_2 власнику автомобіля «Mercedes-Benz Sprinter 519 CDI», д.н.з. НОМЕР_1 , 2010 року випуску, внаслідок його пошкодження в ДТП 23.08.2021 без врахування ПДВ (податку на додану вартість) та з врахуванням ПДВ (податку на додану вартість), станом на дату ДТП - 23.08.2021?
3. Якщо вартість відновлювального ремонту транспортного засобу «Mercedes-Benz Sprinter 519 CDI» д.н.з. НОМЕР_1 , 2010 року випуску, внаслідок його пошкодження в ДТП 23.08.2021 буде перевищувати його ринкову вартість на момент ДТП - яка вартість транспортного засобу «Mercedes-Benz Sprinter 519 CDI» д.н.з. НОМЕР_1 , 2010 року випуску у пошкодженому стані на дату ДТП - 23.08.2021?
У розпорядження експертів направлено: копію ухвали суду про призначення судової автотоварознавчої експертизи; матеріали цивільної справи № 382/1635/21; матеріали справи про адміністративне правопорушення № 382/1064/21 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП.
Не погодившись із таким судовим рішенням, адвокат Мішин М.В. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просив скасувати ухвалу суду та відмовити у задоволенні клопотання представника позивача. 
На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що представником                  ОСОБА_2 не наведено причин неможливості ініціювання клопотання про призначення у справі експертизи при зверненні до суду із позовною заявою або на стадії підготовчого провадження, а також не ставилось питання про встановлення додаткового строку для ініціювання такого клопотання. Зауважив, що позивачем не вказано, яке доказове значення мають матеріали адміністративної справи, передані експертній установі, а також відмітив, що матеріали справи не були попередньо витребувані судом, попри це, були направлені для проведення експертизи. 
Відмічав, що з моменту ДТП до моменту призначення експертизи сплив значний період часу, при цьому, із фотознімків пошкодженого транспортного засобу, які містяться у звіті та тих, які подані позивачем пізніше разом із відповіддю на відзив, убачається, що пошкодження автомобіля після ДТП частково відновленні, а також протягом цього часу  позивач не був позбавлений можливості внести додаткові зміни в пошкодження, тому є сумніви щодо достовірності отримання даних під час нового огляду автомобіля, що призведе до необ`єктивного висновку експерта.
Окрім того, зауважував, що страховою компанію, де була застрахована цивільно-правова відповідальність ОСОБА_1 , узгоджено із представником ОСОБА_2 розмір матеріального збитку, завданого внаслідок ДТП, що також вказує на відсутність підстав для проведення експертизи. 
Ухвалами Київського апеляційного суду від 15 червня 2023 року відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.
У відзиві на апеляційну скаргу, адвокат Качан Н.Ф. в інтересах ОСОБА_2  зазначила, що необхідність проведення експертизи з`явилась у зв`язку із подачею відповідачем в березні 2023 року нових доказів - рецензії на звіт, що було взято до уваги судом, та постановлено обґрунтоване судове рішення про задоволення клопотання позивача.  Вказувала, що інформація, наявна в матеріалах справи, надасть можливість експерту з`ясувати всі обставини ДТП та визначити дійсний розмір матеріальної шкоди. 
З приводу посилань на узгодження позивачем розміру заподіяної шкоди із страховою компанією відмітила, що страхова виплата була здійснена у розмірі, який відповідає максимальному ліміту відповідальності, у зв`язку з цим  ОСОБА_2 звернувся до суб`єкта оціночної діяльності з метою визначення дійсного розміру матеріальної шкоди та стягнення різниці із заподіювача шкоди. 

В судове засідання учасники не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, а тому колегія суддів відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України вважала за можливе слухати справу за їх відсутності.
Згідно з ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає. 
Задовольняючи заяву про призначення судової автотоварознавчої експертизи, суд першої інстанції виходив із наявності розбіжностей в поданих сторонами доказах, які мають значення для справи та стосуються предмета спору, а також необхідності забезпечення надання сторонам рівних можливостей щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.
Перевіряючи вказані висновки суду першої інстанції в межах доводів та вимог  апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до положень ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи   мають рівні   права щодо здійснення всіх   процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За положеннями ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Згідно зі ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
За ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні   спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до ч. 3-5 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що судова експертиза - дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі. Експертиза не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм. Суди не повинні ставити судовому експерту питання правового характеру, які повинні вирішуватися самим судом, тобто експерту можна ставити лише питання факту, а не правової оцінки.
Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими сторони обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення, або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.
Судова експертиза в цивільному процесі - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини в цивільній справі, що перебуває у провадженні суду.
Необхідність призначення судової експертизи в цивільному процесі обумовлена, насамперед, необхідністю з`ясування судом тих обставин, які потребують спеціальних знань, та в силу їх специфічного характеру, не можуть бути з`ясовані судом на основі положень чинного законодавства, що може вплинути на правильне вирішення цивільного спору по суті.
Звертаючись до суду із позовом, ОСОБА_2 , просив стягнути із ОСОБА_1 на свою користь кошти на відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП, а також на відшкодування моральної шкоди.  
Отже, розмір завданого матеріального збитку належить до предмету доказування у справі. 
Як було встановлено судом, сторонами долучено до матеріалів справи докази на підтвердження своїх позицій, зокрема, представником позивача подано звіт про оцінку майна № 1-03 від 20.09.2021 року на підтвердження розміру завданого матеріального збитку, а представником відповідача подано рецензію № 2402-23 від 27.02.2023 на звіт про оцінку майна № 1-03.
Фактично, подана відповідачем рецензія № 2402-23 від 27.02.2023 на звіт спрямована на спростування поданого позивачем звіту, який є доказом розміру спричиненої матеріальної шкоди.
Отже, враховуючи розбіжність інформації в поданих сторонами доказах, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність призначення експертизи та вирішення експертом питання вартості матеріального збитку, завданого внаслідок ДТП, що є предметом доказування у справі. 
Результати призначеної судом першої інстанції експертизи дадуть змогу визначитися із належністю та достовірністю доказів, що мають бути враховані під час вирішення спору, і встановлення істини про дійсний розмір матеріального збитку, завданого позивачу внаслідок ДТП.
Доводи скаржника щодо відсутності підстав для надання додаткового строку для призначення експертизи не приймаються до уваги, оскільки необхідність в її призначенні виникла у зв`язку з подачею відповідачем  у березні 2023 року рецензії № 2402-23 від 27.02.2023, що було вірно встановлено судом, та у зв`язку із вказаною обставиною було прийнято відповідне клопотання позивача. 
Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Посилання представника відповідача на неможливість проведення експертизи або ж можливу її необ`єктивність є передчасними, оскільки у випадку неможливості проведення експертизи матеріали справи повертаються експертом до суду, а в разі її проведення, висновок експерта оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. 
Колегія суддів відхиляє зауваження скаржника з приводу відсутності обґрунтування позивачем доказового значення матеріалів адміністративної справи, переданих експертній установі, оскільки інформація, яка міститься у вказаних матеріалах, передбачає можливість встановлення дійсного механізму ДТП, об`єму пошкоджень, що неодмінно впливає на дослідження питання щодо завданого матеріального збитку в результаті ДТП. При цьому, передача матеріалів справи ухвалою суду без попереднього витребування здійснена без порушення норм чинного процесуального законодавства, а тому доводи апеляційної скарги в цій частині також не заслуговують на увагу.  
Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За вказаних обставин, колегія суддів доходить висновку про залишення ухвали Яготинського районного суду Київської області від 11 квітня 2023 року без змін, а апеляційної скарги  ОСОБА_1  без задоволення.
 
Керуючись ст.ст.  367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу адвоката Мішина Михайла Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення. 
Ухвалу Яготинського районного суду Київської області від 11 квітня 2023 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає. 
Повне судове рішення складено 31 липня 2023 року.

 
Головуючий                                                                                    Т. О. Невідома

Судді                                                                                                 В. А. Нежура 

                                                                                                           В. В. Соколова