ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
14 вересня 2023 року           справа №200/17298/21 

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі суддів: головуючого судді: Гаврищук Т.Г., суддів: Гайдара А.В., Сіваченка І.В., 
за участю секретаря судового засідання Усенко Т.І.,
представника відповідача Коваленко Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 травня 2023 року по справі №200/17298/21 (суддя І інстанції Дмітрієв В.С.) за позовом Департаменту житлово-комунального господарства Донецької обласної державної адміністрації до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору – Товариство з обмеженою відповідальністю «РСП ДНІПРО» про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі,-

                                                           УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі № UA-2021-06-22-012183-C “Роботи по проекту “Будівництво міської фільтрувальної станції з підключенням до напірного водоводу 3-го підйому каналу СД-Д (НСЗ) у м. Торецьк Донецької області” (1-й пусковий комплекс) Works on the project “The construction of a city filtration station with connection to the pressure water conduit of the 3rd lift of the channel SD-D (PS3) in the town of Toretsk, Donetsk region” (1st start-up complex), оприлюднений в електронній системі закупівель 18 листопада 2021 року, яка проведена департаментом житлово-комунального господарства Донецької обласної державної адміністрації.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 17 травня 2023 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі № UA-2021-06-22-012183-C “Роботи по проекту “Будівництво міської фільтрувальної станції з підключенням до напірного водоводу 3-го підйому каналу СД-Д (НСЗ) у м. Торецьк Донецької області” (1-й пусковий комплекс). 
В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову в повному обсязі.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального права. Відповідач вважає, що висновок про результати моніторингу складений у відповідності до вимог чинного законодавства за фактом встановленого порушення вимог  абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі». Позивач не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі учасника ТОВ «РСП ДНІПРО» як таку, що не відповідає іншим вимогам щодо предмета закупівлі та уклав із ним Договір.
Відповідач зазначив, що у Додатку 7 до тендерної документації Замовником самостійно установлено вимогу щодо надання учасником у складі тендерної пропозиції листи-згоди на обробку використання, поширення та доступ до персональних даних згідно Закону України «Про захист персональних даних» окремо на кожну особу, персональні дані якої використовуються у пропозиції учасника. Водночас учасником ТОВ «РСП ДНІПРО» у складі своєї тендерної пропозиції не надано лист-згоду на обробку персональних даних щодо громадян України ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 , чим не дотримано вимоги Додатку 7 тендерної документації.
Під час розгляду справи судом першої інстанції було встановлено, що позивач допустився порушень вимог пункту 4-1 Постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів», а саме: Замовник не розмістив обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на власному веб-сайті та на офіційному вебсайті головного розпорядника бюджетних коштів. При цьому, суд першої інстанції безпідставно задовольнив позов. Судом не враховано, що в оскаржуваному Висновку зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язання за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексів України, оскільки договір про закупівлю є результатом процедури закупівлі. Судом не враховані правові висновки, викладені Верховним судом у постановах від 04 травня 2023 року у справі № 640/17543/20, від 31.01.2023р. у справі №260/2993/21 від 09.02.2023р. у справі №520/6848/21.
В судовому засіданні представник відповідача підтримала доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити. Позивач до апеляційного суду не прибув.
Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дійшов висновку про відмову у задоволенні апеляційної скарги, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що позивачем 22 червня 2021 року на сайті https://prozorro.gov.ua було оприлюднено інформацію про проведення відкритих торгів з публікацією англійською мовою UA-2021-06-22-012183-с із предмету закупівлі - Роботи по проекту “Будівництво міської фільтрувальної станції з підключенням до напірного водоводу 3-го підйому каналу СД-Д (НСЗ) у м. Торецьк Донецької області” (1-й пусковий комплекс) Works on the project “The construction of a city filtration station with connection to the pressure water conduit of the 3rd lift of the channel SD-D (PS3) in the town of Toretsk, Donetsk region” (1st start-up complex), та розміщено відповідну тендерну документацію. Класифікатор та його відповідний код: ДК 021:2015:4520000-4 Будівництво заводів / установок, гірничодобувних і переробних об`єктів та об`єктів нафтової інфраструктури, строк – до 28 лютого 2022 року. Очікувана вартість предмета закупівлі – 142380068,40 грн. з ПДВ. Кінцевий строк подання тендерних пропозицій – 23 липня 2021 року 00:00, дата та час розкриття тендерних пропозицій - 23 липня 2021року 00:02, дата та час проведення електронного аукціону - 2 серпня 2021 року 12:10.
За результатами проведеного 2 серпня 2021 року електронного аукціону та розгляду наданих пропозицій переможцем визнано ТОВ «РСП Дніпро».
На підставі наказу Державної аудиторської служби України від 26 жовтня 2021 року №371 Департаментом моніторингу закупівель Державної аудиторської служби України розпочато моніторинг закупівель UA-2021-06-22-012183-с.
Підставою прийняття наказу від 26 жовтня 2021 року №371 стало виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу закупівлі UA-2021-06-22-012183-с Держаудитслужба склала висновок про результати моніторингу закупівлі від 18 листопада 2021 року № 1046, що оприлюднено на веб-порталі уповноваженого органу.
Так, за результатами моніторингу установлено, що Замовник відповідно до частини 3 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» установив інші вимоги до учасників, зокрема у Додатку 7 до тендерної документації установлено вимогу щодо надання учасником у складі тендерної пропозиції листи-згоди на обробку використання, поширення та доступ до персональних даних згідно Закону України «Про захист персональних даних» окремо на кожну особу, персональні дані якої використовуються у пропозиції учасника. Водночас учасником ТОВ «РСП ДНІПРО» у складі своєї тендерної пропозиції не надано лист-згоду на обробку персональних даних (паспортні дані та реєстраційний номер облікової картки платника податків) щодо громадян України ОСОБА_1 , дані якого містяться у довіреності від 13 травня 2021 року № 948, ОСОБА_2 , дані якої містяться у довіреності від 25 листопада 2020 року та ОСОБА_4 і ОСОБА_3 , дані яких містяться у договорі поруки від 20 липня 2018 року № G9607/21/P, чим не дотримано вимоги Додатку 7 тендерної документації.
Однак, на порушення вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі учасника ТОВ «РСП ДНІПРО» як таку, що не відповідає іншим вимогам щодо предмета закупівлі та уклав із ним Договір.
Також, на запит Держаудитслужби від 2 листопада 2021 року про надання пояснень, Замовник 5 листопада 2021 року повідомив, що не розмістив обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на власному веб-сайті та на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, чим порушив вимоги частини 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів».
Висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) або відсутність порушення, (порушень) законодавства: За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «РСП ДНІПРО» установлено порушення вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі». За результатами аналізу питання щодо виконання вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів», встановлено порушення вимог частини 4-1 цієї Постанови.
На підставі виявлених порушень законодавства у сфері закупівель, керуючись ст. ст. 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язала позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Наведені обставини сторонами не оспорюються.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-XII ).
Згідно зі ст. 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі.
Статтею 5 Закону № 2939-XII визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Закон України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Абзацами 1-2 частини першої статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Відповідно до частини другої статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох підстав, зокрема, інформації, отриманої від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно з частиною шостою статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Відповідно до частини сьомої статті 8 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
У пункті 2 спірного висновку зазначено, що за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «РСП ДНІПРО» установлено порушення вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону№922-VIII.
За результатами аналізу питання щодо виконання вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів», встановлено порушення вимог частини 4-1 цієї Постанови.
У відповідності до п. 1. ч. 1 ст. 31 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі
не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;
Абзацом першим частини третьої статті 22 Закону № 922-VIII визначено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Як встановлено судом та не заперечується сторонами, Додатком 7 до тендерної документації передбачено надання учасниками у складі тендерних пропозицій окремо на кожну особу, персональні дані якої використовуються у пропозиції учасника, листа-згоди на обробку, використання, поширення та доступ до персональних даних, які передбачено Законом України «Про публічні закупівлі».
Дослідивши тендерну пропозицію ТОВ «РСП ДНІПРО», що міститься на сайті https://prozorro.gov.ua, та в матеріалах справи, судом встановлено, що перелік працівників, що будуть залучені до виконання умов договору міститься у довідці № 15 від 19 липня 2021 року про наявність працівників відповідної кваліфікації, які працюють на підприємстві, мають необхідні знання та досвід та будуть залучені до виконання умов договору, при цьому вказаними у довідці працівниками також 19 липня 2021 року надано листи-згоди на обробку використання, поширення та доступ до персональних даних згідно Закону України «Про захист персональних даних».
Твердження відповідача про неподання листа-згоди на обробку персональних даних ОСОБА_4 не підтверджуються матеріалами справи, оскільки така згода наявна як в матеріалах справи так і на сайті https://prozorro.gov.ua.
Стосовно не надання до тендерної пропозиції листа-згоди на обробку персональних даних ОСОБА_1 , судом встановлено, що персональні данні вказаної особи містяться у довіреності від 13 травня 2021 року № 948, щодо ОСОБА_2 , дані містяться у довіреності від 25 листопада 2020 року, вказані вище особи виконують службові повноваження від імені Акціонерного товариства «Комерційний індустріальний банк», та не є працівниками ТОВ «РСП ДНІПРО».
Відповідно до частини 11 статті 26 Закону № 922-VIII  документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції/пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).
Абзацом другим цієї норми встановлено, що відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, у складі тендерної пропозиції/пропозиції, не може бути підставою для її відхилення замовником.
Щодо згоди на обробку персональних даних ОСОБА_3 , судом встановлено, що персональні дані вказаної особи містяться у договорі поруки від 20 липня 2021 року № G9607/21/Р, у якому зазначено, що ОСОБА_3 дає згоду на укладання її чоловіком ОСОБА_4 договору поруки від 20 липня 2021 року № G9607/21/Р, які виступають забезпеченням зобов`язань по договору надання гарантії від 20 липня 2021 року № G9607/21/Р відповідно на будь-яких умовах за його розсудом, в тому числі щодо укладання будь-яких додаткових договорів (угод) до договору.
Пунктом 2 розділу ІІІ Інструкції з підготовки тендерної пропозиції, встановлені вимоги до забезпечення тендерної пропозиції.
Так, зокрема тендерна пропозиція обов`язково супроводжується документом, що підтверджує внесення забезпечення тендерної пропозиції, яке має бути подане у формі електронної банківської гарантії. Надана учасником банківська гарантія повинна свідчити про те, що її умови не можуть бути змінені та вона не може бути припинена без згоди Замовника (бенефіціара). Усі витрати, пов`язані з поданням забезпечення тендерної пропозиції здійснюються за рахунок коштів Учасника. Разом із гарантією надаються у електронному форматі PDF: копія ліцензії, виданої банку, копія документа про повноваження особи, котра підписує гарантію. Банк, яким видана гарантія, за офіційними даними НБУ повинен бути платоспроможним та не знаходитись в стадії ліквідації. В складі тендерної пропозиції має міститися лист від банку-гаранта щодо платоспроможність та не знаходження в стадії ліквідації. Умови повернення\неповернення банківської гарантії зазначені у п. 3 цього розділу тендерної документації. Ненадання учасником будь-якого документу, який передбачений вимогами цього додатку до документації, або надання його у вигляді, що не відповідає його умовам, буде розцінене Замовником як «ненадання тендерного забезпечення» та «невідповідність пропозиції учасника - вимогам документації», що призведе до відхилення тендерної пропозиції такого учасника.
Отже, тендерною документацією не передбачено вимоги щодо надання учасником договору поруки, який є лише супутнім документом для отримання учасником банківської гарантії.
З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що учасником були надані листи-згоди на обробку персональних даних на усіх працівників, які будуть залучені до виконання робіт за предметом закупівлі, крім тих осіб, на яких надання такої згоди відповідно до законодавства України не вимагається. 
Відтак, замовником не порушено вимог Закону в цій частині.
Частиною 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів» встановлено, що головні розпорядники бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єкти господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів зобов`язані забезпечити:   - обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі; -  оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.
Судом встановлено, що позивач в порушення вимог наведеної норми не розмістив обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на власному веб-сайті та на офіційному вебсайті головного розпорядника бюджетних коштів.
Разом з тим, суд дійшов висновку про те, що встановлене порушення позивачем вимог частини 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів», з урахуванням принципу  «пропорційності», не є достатньою підставою для розірвання договору.
Колегія суддів погоджується з наведеним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Згідно частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Верховний суд у постановах від 04 травня 2023 року у справі №640/17543/20, від 31.01.2023р. у справі №260/2993/21 від 09.02.2023р. у справі №520/6848/21, на які посилається відповідач, дійшов висновку про те, що усунення порушення шляхом розірвання договору є варіантом правомірної поведінки замовника при усунені порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, оскільки у разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим. 
Як встановлено вище, під час розгляду цієї справи судом не було встановлено порушення вимог статті 31 Закону №922, які встановлюють безальтернативний обов`язок для замовника щодо відхилення тендерної пропозиції у цьому випадку.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що захід усунення виявлених порушень у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. Спірним висновком не установлено неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, тощо.
Конституційний Суд України у Рішенні від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (ст. 2 КАС України).
Критерій "пропорційності" передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому з питань оцінки "пропорційності" ЄСПЛ, як і з питань наявності "суспільного", "публічного" інтересу, визнає за державою досить широку "сферу розсуду", за винятком випадків, коли такий "розсуд" не ґрунтується на розумних підставах.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що встановлене під час перевірки порушення позивачем пункту 4-1 Постанови № 710 є непропорційними із вимогою відповідача розірвати укладений договір. Також оскаржуваний висновок не відповідає критерію "пропорційності", оскільки вимога розірвати договір, який виконувався сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.
За таких обставин, судом першої інстанції правомірно задоволено позов.
За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.
Апеляційний суд дійшов висновку про те, що підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні, а тому відхиляє апеляційну скаргу і залишає судове рішення без змін.
Керуючись статями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                                           ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 травня 2023 року по справі №200/17298/21 - залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 травня 2023 року по справі №200/17298/21 - залишити без змін.
Постанова у повному обсязі складена 14 вересня 2023 року. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з 14 вересня 2023 року та підлягає касаційному оскарженню крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя:                                                                                                    Т.Г. Гаврищук

Судді                                                                                                                                 А.В. Гайдар

                                                                                                                                     І.В. Сіваченко