Постанова
Іменем України 
20 вересня 2023 року 
м. Київ
справа № 554/285/19
провадження № 61-1260св22 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Олійник А. С. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Яремка В. В.,
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк»,
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» на постанову Полтавського апеляційного суду від 20 грудня 2021 рокуу складіколегії суддів: Прядкіної О. В., Бутенко С. Б., Обідіної О. І.,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог
У січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» (далі - АТ «ПУМБ») про визнання незаконними та скасування наказів про накладення дисциплінарних стягнень.
Позов обґрунтований тим, що відповідно до наказу Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» (далі - ПАТ «ПУМБ»), правонаступником якого є Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» (далі - АТ «ПУМБ»), від 12 серпня 2013 року № 1480С, його призначено на посаду начальника відділення № 1 ПАТ «ПУМБ» у м. Полтаві.
01 листопада 2018 року його ознайомлено із наказом відповідача від 01 листопада 2018 року № 241 ЗПОС про оголошення догани за виявлене 26  вересня 2018 року порушення вимог пункту 13.3 «Положення з управління доступом до інформаційної безпеки ПАТ «ПУМБ» від 29 вересня 2016 року, пунктів 4.2 та 4.14 посадової інструкції, що полягало у передачі логіну і паролю іншому співробітнику.
Наказом відповідача від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС за недотримання вимог пунктів 4.2 та 4.14 посадової інструкції керуючого відділенням № 1 ПАТ «ПУМБ» у м. Полтаві та невиконання наказу від 26 жовтня 2018 року № 1126 ЗПОС, а саме неприбуття 10-11 листопада 2018 року на навчальний захід, спрямований на підвищення ефективності роботи працівників банку, без поважних причин, йому оголошено догану.
Із вказаними наказами він не погоджується, вважає їх незаконними і такими, що підлягають скасуванню, оскільки він надавав ПАТ «ПУМБ» відповідні письмові пояснення, в яких вказував про відсутність у його діях порушень трудової дисципліни.
Раніше до дисциплінарної відповідальності він не притягався, роботу виконував сумлінно, отримував подяки за сумлінну працю, вагомі досягнення у професійній діяльності.
Під час оголошення оскаржуваних доган відповідач безпідставно не врахував, що дії позивача не завдали жодної шкоди відповідачу. Обставини, які стали підставою для оголошення догани відповідно до наказу від 01 листопада 2018 року № 241 ЗПОС були спрямовані на збільшення прибутку в ПАТ «ПУМБ». Дії позивача, які стали підставою для оголошення догани відповідно до наказу відповідача від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС не завдали збитків ПАТ «ПУМБ», оскільки у зв`язку із необхідністю проведення фізіопроцедур внаслідок перенесеного захворювання такі дії були необхідним заходом для покращення самопочуття, а отже, і забезпечення високої продуктивності його праці.
Наказ про призначення додаткових робочих днів на вихідні дні 
10-11 листопада 2018 року йому не надсилався, тому він обґрунтовано вважав, що участь у тренінгу є необов`язковою.
Просив визнати незаконними та скасувати накази ПАТ «ПУМБ», правонаступником якого є АТ «ПУМБ», від 01 листопада 2018 року № 241 ЗПОС та від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС «Про дисциплінарне стягнення».
Короткий зміст судових рішень
Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 08 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано незаконним та скасовано наказ ПАТ «ПУМБ», правонаступником якого є АТ «ПУМБ», від 01 листопада 2018 року № 241 ЗПОС про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді догани. У задоволенні інших позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що факт передання саме ОСОБА_1 свого логіну та паролю сторонній особі не знайшов свого підтвердження, оскільки в наказі відповідача від 01 листопада 2018 року № 241 ЗПОС не конкретизовано, у чому саме полягало порушення позивачем трудової дисципліни, не визначено обставини, за яких вчинено проступок, тому наявні підстави для задоволення позову в частині визнання незаконним та скасування наказу від 01 листопада 2018 року № 241 ЗПОС про накладення стягнення у вигляді догани на ОСОБА_1 . 
Відмовивши у задоволенні вимог у частині визнання незаконним та скасування наказу від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС, суд виходив з того, що ОСОБА_1 допустив порушення вимог трудового законодавства, оскільки в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження повідомлення керівництва щодо неможливості участі позивача у тренінгу, а пояснення надано лише 16 листопада 2018 року, після проведення відповідного навчання.
Постановою Полтавського апеляційного суду від 30 січня 2020 року апеляційні скарги АТ «ПУМБ» та ОСОБА_1 залишені без задоволення. Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 08 жовтня 2019 року залишено без змін.
Суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції про те, що наказ від 01 листопада 2018 року № 241 ЗПОС про накладення стягнення у вигляді догани є незаконним, оскільки факт передання саме ОСОБА_1 свого логіну та паролю сторонній особі не знайшов свого підтвердження, а в наказі відповідача від 01 листопада 2018 року № 241 ЗПОС не конкретизовано, у чому саме полягало порушення позивачем трудової дисципліни та не визначено обставини, за яких вчинено проступок. Крім того, суд апеляційної інстанції погодився з висновком суду першої інстанції про відмову у позові в частині визнання незаконним та скасування наказу від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 допустив порушення вимог трудового законодавства, оскільки в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження повідомлення керівництва щодо неможливості участі позивача у тренінгу, а пояснення надано лише 16 листопада 2018 року, після проведення відповідного навчання.
Постановою Верховного Суду від 17 лютого 2021 року у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду касаційну скаргу АТ «ПУМБ» залишено без задоволення. Касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Постанову Полтавського апеляційного суду від 30 січня 2020 року у частині позовних вимог ОСОБА_1 до АТ «ПУМБ» про визнання незаконним та скасування наказу ПАТ «ПУМБ» від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС «Про дисциплінарне стягнення» скасовано, справу в цій частині передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. В іншій частині рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 08 жовтня 2019 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 30 січня 2020 року залишено без змін.
Постанова суду касаційної інстанції мотивована тим, що встановивши, що підставою притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності згідно з наказом від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС є його відсутність на тренінгу, який проведено у вихідні дні, суд апеляційної інстанції не дослідив правила внутрішнього трудового розпорядку, режиму роботи на підприємстві, не надав оцінки поясненням ОСОБА_1 щодо причин неможливості його участі у заході у вихідний день.
Постановою Полтавського апеляційного суду від 15 квітня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 08 жовтня 2019 року у частині відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до АТ «ПУМБ» про визнання незаконним та скасування наказу ПАТ «ПУМБ» від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС «Про дисциплінарне стягнення» скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення. Позов ОСОБА_1 до АТ «ПУМБ» про визнання незаконним та скасування наказу ПАТ «ПУМБ» від 04 грудня 2018  року № 270 ЗПОС «Про дисциплінарне стягнення» задоволено. Визнано незаконним та скасовано наказ ПАТ «ПУМБ», правонаступником якого є АТ «ПУМБ», від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді догани. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін. Вирішено питання про розподіл судових витрат.
Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що видання наказу про затвердження списку учасників тренінгів за визначеними датами та адресою їх проведення не може бути достатнім доказом неповажності причин пропуску ОСОБА_1 вказаного заходу, враховуючи, що його відсутність на тренінгу була обумовлена необхідністю його санаторно-курортного лікування та проходженням курсу фізіотерапевтичних процедур після попереднього лікування, а тому в діях ОСОБА_1 відсутня вина як ознака суб`єктивної сторони складу проступку. Крім того, ПАТ «ПУМБ» не здійснив належного оформлення факту залучення ОСОБА_1 до роботи у вихідні дні для участі у тренінгу шляхом видання відповідного наказу та ознайомлення останнього з ним.
Постановою Верховного Суду від 03 листопада 2021 року у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду касаційну скаргу АТ «ПУМБ» задоволено. Постанову Полтавського апеляційного суду від 15 квітня 2021 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Постанова суду касаційної інстанції мотивована тим, що норми частини першої статті 369 ЦПК України щодо письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення сторін можуть бути застосовані судами апеляційної інстанції лише у випадку розгляду апеляційних скарг на рішення суду, якщо наявні виключно вимоги майнового характеру і розмір ціни позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Якщо у справі наявні вимоги немайнового характеру, то розгляд такої справи у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи.
Розглядаючи справу у порядку письмовому провадженні без повідомлення учасників справи на підставі частини тринадцятої статті 7, частини першої статті 369 ЦПК України, суд апеляційної інстанції не звернув уваги на те, що у цій справі заявлені вимоги немайнового характеру.
Отже, розгляд цієї справи судом апеляційної інстанції мав відбуватися з повідомленням (викликом) учасників справи.
Таким чином, суд дійшов помилкового висновку про те, що відповідно до частини першої статті 369 ЦПК України зазначена справа в апеляційному порядку може бути розглянута без повідомлення учасників справи - в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, чим порушив один з основоположних принципів судового розгляду - право на участь у публічному розгляді справи.
Відповідач був позбавлений можливості представити свою позицію під час нового розгляду справи на стадії апеляції з урахуванням висновків суду касаційної інстанції, що є порушенням статті 43 ЦПК України.
Постановою Полтавського апеляційного суду від 20 грудня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено.
Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 08 жовтня 2019 року скасовано в частині відмови у позові ОСОБА_1 до АТ «ПУМБ» про визнання незаконним та скасування наказу ПАТ «ПУМБ» «Про дисциплінарне стягнення» ЗПОС від 04 грудня 2018 року № 270.
Ухвалено в цій частині нове рішення, яким позов    ОСОБА_1 до АТ «ПУМБ» в частині визнання незаконним та скасування наказу ПАТ «ПУМБ» «Про дисциплінарне стягнення» ЗПОС від 04 грудня 2018 року № 270 задоволено.
Визнано незаконним та скасовано наказ ПАТ «ПУМБ», правонаступником якого є АТ «ПУМБ», ЗПОС від 04 грудня 2018 року № 270 про накладення дисциплінарного стягнення на   ОСОБА_1 у вигляді догани.
В іншій частині рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 08 жовтня 2019 року залишено без змін.
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що відповідно до статті 71 КЗпП України робота у вихідні дні забороняється. Залучення окремих працівників до роботи у ці дні допускається тільки з дозволу виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) підприємства, установи, організації і лише у виняткових випадках, зокрема: для відвернення або ліквідації наслідків стихійного лиха, епідемій, епізоотій, виробничих аварій і негайного усунення їх наслідків; для відвернення нещасних випадків, які ставлять або можуть поставити під загрозу життя чи нормальні життєві умови людей, загибелі або псування майна; для виконання невідкладних, наперед не передбачених робіт, від негайного виконання яких залежить у дальшому нормальна робота підприємства, установи, організації в цілому або їх окремих підрозділів; для виконання невідкладних вантажно-розвантажувальних робіт з метою запобігання або усунення простою рухомого складу чи скупчення вантажів у пунктах відправлення і призначення.
Залучення працівників до роботи у вихідні дні провадиться за письмовим наказом (розпорядженням) власника або уповноваженого ним органу.
Відповідач відповідного наказу про встановлення робочих днів 10 та 11 листопада 2018 року не видавав.
Наказ АТ «ПУМБ» від 26 жовтня 2018 року № 1126 ОВЛС про проведення тренінгу 10 та 11 листопада 2018 року не вказує про винятковий випадок, який відповідно до статті 71 КЗпП України передбачає можливість залучення окремих працівників до роботи у вихідні дні.
З огляду на недотримання відповідачем процедури залучення працівника до роботи у вихідні дні суд апеляційної інстанції дійшов висновку про обґрунтованість вимоги про скасування наказу ПАТ «ПУМБ» ЗПОС від 04 грудня 2018 року № 270 про оголошення дисциплінарного стягнення позивачу у вигляді догани.
Зважаючи на те, що постановою Верховного Суду від 17 лютого 2021 року рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 08 жовтня 2019 року та постанова Полтавського апеляційного суду від 30 січня 2020 року залишені без змін в частині визнання незаконним та скасування наказу ПАТ «ПУМБ» від 01 листопада 2018 року № 241 ЗПОС про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді догани, рішення суду першої інстанції у цій частині суд апеляційної інстанції не переглядав.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
АТ «ПУМБ» 20 січня 2022 року засобами поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Полтавського апеляційного суду від 20 грудня 2021 року, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення в частині позову ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування наказу від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС «Про дисциплінарне стягнення», ухвалити в цій частині нове рішення про відмову у позові.
Аргументи учасників справи
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Касаційна скарга мотивована таким. 
Застосовуючи до спірних правовідносин статтю 71 КЗпП України, суд апеляційної інстанції не врахував, що в матеріалах справи є наказ про залучення позивача до роботи у вихідний день. 
Суд не врахував, що згідно з частиною третьою статті 149 КЗпП України при обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.
До застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани 21 грудня 2017 року відповідач виніс позивачу попередження за невиконання іншого наказу від 09 листопада 2017 року№ 1446 ОВЛС щодо участі у тренінгу 01 та 02 грудня 2017 року.
Підставою касаційного оскарження судового рішення заявник зазначає таке: суд апеляційної інстанції не врахував правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 20 лютого 2019 року у справі № 723/3408/16-ц (щодо залучення працівників до роботи у вихідні дні), від 26 лютого 2020 року у справі № 203/204/18 та від 26 лютого 2020 року у справі № 587/1186/18 (щодо дослідження судами інших доказів); не дослідив докази у справі, а саме наявність наказу роботодавця про залучення працівника до роботи у вихідний день.
Аргументи інших учасників справи
У відзиві на касаційну скаргу, поданому до суду у травні 2022 року, ОСОБА_1 заперечує проти доводів АТ «ПУМБ», просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а постанову Полтавського апеляційного суду від 20 грудня 2021 року в частині визнання незаконним та скасування наказу від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС «Про дисциплінарне стягнення» - без змін.
Рух справи в суді касаційної інстанції
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 21  січня 2022 року справу призначено колегії суддів у складі судді-доповідача Усик Г. І. та суддів: Олійник А. С., Яремко В. В.
Ухвалою Верховного Суду від 07 квітня 2022 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано матеріали справи.
У травні 2022 року справа надійшла до Верховного Суду.
У зв`язку з відрядженням судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Усика Г. І. до Вищої ради правосуддя згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 24 січня 2023 року справу призначено колегії суддів у складі судді-доповідача Олійник А. С. та суддів: Ступак О. В., Яремко В. В.
Справу передано судді Олійник А. С. у січні 2023 року.
Позиція Верховного Суду
Підстави відкриття касаційного провадження та межі розгляду справи
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.
Згідно зі статтею 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 411, частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
Касаційне провадження відкрито з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.
Вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи касаційної скарги та відзиву, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення з таких підстав. 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
Із 12 серпня 2013 року ОСОБА_1 займає посаду керуючого відділенням № 1 АТ «ПУМБ» у м. Полтава, що підтверджується довідкою АТ «ПУМБ» від 13 травня 2019 року № КНО-47.1.1.2/239 (а. с. 282, т. 1).
Відповідно до наказу АТ «ПУМБ» від 26 жовтня 2018 року № 1126 ЗПОС наказано, зокрема, затвердити списки учасників тренінгів за датами; керуючим АТ «ПУМБ» забезпечити явку працівників банку для участі в тренінгах згідно зі списками. У додатку № 2 зазначена дата тренінгу - 10 та 11 листопада 2018 року, та адреса: вул. Раїси Окіпної, 8б, м. Київ; у списку учасників під номером 1 зазначений ОСОБА_1 (а. с. 164, 166, т. 1).
29 жовтня 2018 року на виконання вказаного наказу на електронну адресу ОСОБА_1 направлено службову записку з питанням, чому не оформлено до цього часу завдання на відрядження та з проханням надати відповідь. 
09 листопада 2018 року ОСОБА_1 надав відповідь заступнику керуючого відділенням АТ «ПУМБ» РЦ «Північно-Східний» Рудьковській О. Д., що завдання не виконано, оскільки до кінця поточного місяця у вихідні дні йому необхідно перебувати на фізіопроцедурах у санаторії м. Миргорода після проведеного лікування. 
16 листопада 2018 року ОСОБА_1 надав на ім`я керуючого відділенням АТ «ПУМБ» РЦ «Північно-Східний» пояснювальну записку, в якій зазначав, що його неявка на тренінг 10 та 11 листопада 2018 року у м. Києві пов`язана з необхідністю проведення курсу фізіопроцедур після проведеного лікування. У вихідні дні до кінця листопада йому необхідно відвідувати санаторій у м. Миргороді (а. с. 22, т. 1).
На підтвердження зазначених обставин ОСОБА_1 надав консультативний огляд від 01 листопада 2018 року, яким йому рекомендовано, зокрема, санаторне лікування в профільних санаторіях, та довідку філії Санаторно-курортного комплексу «Миргород» санаторію «Березовий гай» від 11 січня 2019 року, де зазначено, що ОСОБА_1 знаходився в санаторії «Березовий гай» 03 листопада 2018 року, 04 листопада 2018 року, 10 листопада 2018 року, 11 листопада 2018  року, 17 листопада 2018 року, 18 листопада 2018 року. Приймав фізіотерапевтичні процедури, карбокситерапію (а. с. 23, 24, т. 1).
Наказом керуючого відділенням АТ «ПУМБ» РЦ «Північно-Східний» Полтавської Т. І. від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС за недотримання вимог пунктів 4.2 та 4.14 посадової інструкції керуючого відділенням № 1 АТ «ПУМБ» у м. Полтаві та невиконання наказу від 26 жовтня 2018 року № 1126 ЗПОС, що виразилося в неприбутті 10 та 11 листопада 2018 року на навчальний захід, спрямований на підвищення ефективності роботи працівників банку, без поважних причин, оголошено догану ОСОБА_1 - керуючому відділенням № 1 АТ «ПУМБ» у м. Полтаві. З цим наказом ОСОБА_1 ознайомлений 05 грудня 2018 року (а. с. 20, 85, т. 1).
Згідно з пунктами 4.2 та 4.14 посадової інструкції керуючого відділенням № 1 АТ «ПУМБ» у м. Полтаві управляючий відділенням несе відповідальність, зокрема, за своєчасне і якісне виконання посадових і функціональних обов`язків, і доручень керівників Головного офісу/РЦ; дотримання вимог внутрішнього розпорядку та трудової дисципліни особисто і підлеглими працівниками відділення (а. с. 152-161, т. 1).
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.
Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.
Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.
Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.
Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до частини першої статті 142 КЗпП України трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил.
Згідно зі статтею 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.
Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.
Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.
Згідно з частиною першою статті 52 КЗпП України для працівників установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями. При п`ятиденному робочому тижні тривалість щоденної роботи (зміни) визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку або графіками змінності, які затверджує власник або уповноважений ним орган за погодженням з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) підприємства, установи, організації з додержанням установленої тривалості робочого тижня (статті 50 і 51).
Відповідно до частин першої, другої статті 67 КЗпП України при п`ятиденному робочому тижні працівникам надаються два вихідних дні на тиждень, а при шестиденному робочому тижні - один вихідний день.
Загальним вихідним днем є неділя. Другий вихідний день при п`ятиденному робочому тижні, якщо він не визначений законодавством, визначається графіком роботи підприємства, установи, організації, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) підприємства, установи, організації, і, як правило, має надаватися підряд з загальним вихідним днем.
Відповідно до частин першої та третьої статті 71 КЗпП України робота у вихідні дні забороняється. Залучення окремих працівників до роботи у ці дні допускається тільки з дозволу виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) підприємства, установи, організації і лише у виняткових випадках, що визначаються законодавством в частині другій цієї статті.
Залучення працівників до роботи у вихідні дні провадиться за письмовим наказом (розпорядженням) власника або уповноваженого ним органу.
Частково задовольняючи касаційну скаргу ОСОБА_1 та скасовуючи постанову Полтавського апеляційного суду від 30 січня 2020 року у частині позовних вимог ОСОБА_1 до АТ «ПУМБ» про визнання незаконним та скасування наказу ПАТ «ПУМБ» від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС «Про дисциплінарне стягнення» та направляючи справу у цій частині на новий розгляд, Верховний Суд у постанові від 17 лютого 2021 року зазначав про необхідність дослідження правил внутрішнього трудового розпорядку, режиму роботи на підприємстві, надання оцінки поясненням ОСОБА_1 щодо причин неможливості його участі у заході у вихідний день.
Відповідно до частини першої статті 417 ЦПК України вказівки, що містяться в постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.
Під час повторного розгляду справи, суд апеляційної інстанції на виконання вимог частини першої статті 417 ЦПК України з`ясував питання щодо підстав притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності згідно з наказом від 04 грудня 2018 року № 270 ЗПОС у зв`язку з його відсутність на тренінгу саме в контексті правил внутрішнього трудового розпорядку та режиму роботи на підприємстві.
Позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за недотримання вимог пунктів 4.2 та 4.14 посадової інструкції керуючого відділенням № 1 АТ «ПУМБ» у м. Полтаві та невиконання наказу від 26 жовтня 2018 року № 1126 ЗПОС.
Оцінивши надані сторонами докази, зокрема, наказ АТ «ПУМБ» від 26 жовтня 2018 року № 1126 ЗПОС на предмет того, чи містить він вимогу про роботу у вихідні дні, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що відповідач відповідного наказу про встановлення робочих днів 10 та 11 листопада 2018 року не видав. Наказ АТ «Перший український міжнародний банк» від 26 жовтня 2018 року № 1126 ОВЛС про проведення тренінгу в зазначені дати свідчить про відсутність виняткового випадку, який відповідно до статті 71 КЗпП України передбачає можливість залучення окремих працівників до роботи у вихідні дні (а. с.164 т.1).
Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.
Оскільки відповідач не довів порушення позивачем трудових обов`язків та правил внутрішнього трудового розпорядку (що у таких справах є його процесуальним обов`язком), відповідного наказу про встановлення робочих днів 10 та 11 листопада 2018 року не видавав, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про обґрунтованість вимоги про скасування наказу ПАТ «ПУМБ» ЗПОС від 04 грудня 2018 року № 270 про оголошення дисциплінарного стягнення позивачу у вигляді догани.
Доводи касаційної скарги цих висновків суду апеляційної інстанції не спростовують.
Посилання заявника на необхідність враховування всіх обставин, за яких вчинено проступок, зокрема, попередню поведінку працівника та умисність його дій на невиконання розпоряджень роботодавця, Верховний Суд відхиляє, оскільки у цій справі не доведено існування законних передумов для виконання працівником трудових функцій у вихідні дні.
Доводи заявника про необхідність тлумачення наказу АТ «ПУМБ» від 26 жовтня 2018 року № 1126 ОВЛС про проведення тренінгу 10 та 11 листопада 2018 року як такого, що стосується залучення працівників до роботи у вихідні дні, стосується переоцінки доказів у справі, а встановлення обставин справи і перевірка їх доказами не належить до компетенції суду касаційної інстанції.
Суд апеляційної інстанції надав оцінку вказаному наказу як доказу у справі з урахуванням статей 76-81, 89 ЦПК України. Повторний апеляційний перегляд цієї справи в частині вимоги про визнання незаконним та скасування наказу ПАТ «ПУМБ» від 01 листопада 2018 року № 241 ЗПОС про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді догани зумовлено, зокрема, необхідністю дослідження питання чи містить наказ АТ «ПУМБ» від 26 жовтня 2018 року № 1126 ЗПОС вимогу про роботу у вихідні дні. Відповідні обставини суд апеляційної інстанції встановив.
З огляду на це, Верховний Суд відхиляє посилання заявника на те, що суд апеляційної інстанції не дослідив докази у справі щодо наявність наказу роботодавця про залучення працівника до роботи у вихідний день.
Доводи заявника про те, що суд апеляційної інстанції не врахував правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 20 лютого 2019 року у  справі № 723/3408/16-ц, від 26 лютого 2020 року у справі № 203/204/18 та від 26 лютого 2020 року у справі № 587/1186/18, є необґрунтованими.
Правові висновки, викладені у інших постановах Верховного Суду, не можуть бути застосовані до спірних правовідносин, оскільки є нерелевантними з урахуванням предмета та підстав позову у справі, яка переглядається.
Зважаючи на те, що постановою Верховного Суду від 17 лютого 2021 року рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 08 жовтня 2019 року та постанова Полтавського апеляційного суду від 30 січня 2020 року залишені без змін в частині визнання незаконним та скасування іншого наказу ПАТ «ПУМБ» від 01 листопада 2018 року № 241 ЗПОС про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді догани, справа у вказаній частині не переглядається.
Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
Перевіривши правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права під час розгляду справи в межах вимог та доводів касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про залишення постанови суду апеляційної інстанції в оскаржуваній частині без змін.
Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки у цій справі оскаржуване судове рішення підлягає залишенню без змін, розподілу судових витрат Верховний Суд не здійснює.
Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд 
у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» залишити без задоволення.
Постанову Полтавського апеляційного суду від 20 грудня 2021 року залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                           А. С. Олійник
О. В. Ступак
В. В. Яремко