УХВАЛА
про закриття касаційного провадження

03 жовтня 2023 року 

м. Київ

справа №520/10066/21
адміністративне провадження № К/990/34942/22 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого судді Кравчука В.М., суддів Єзерова А.А., Стародуба О.П.

розглянув у порядку письмового провадження 
касаційну скаргу  ОСОБА_1 
на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01.09.2021 (суддя Бабаєв А.І.) та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 14.06.2022 (колегія у складі суддів Жигилія С.П., Спаскіна О.А., П`янової Я.В.)
у справі № 520/10066/21
за позовом ОСОБА_1 
до ІНФОРМАЦІЯ_1
про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії. 

І. РУХ СПРАВИ

1.          У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1, в якому просив:
-          визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у відмові виготовити довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01.01.2018 за формою згідно додатку 2 до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45, у редакції до внесення змін постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб", з урахуванням змін в грошовому забезпеченні передбачених Постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, з відображенням у довідці як основних, так і додаткових щомісячних видів грошового забезпечення, які враховуються під час перерахунку пенсії з урахуванням 50% мінімальної заробітної плати на 1 січня кожного календарного року;
-          зобов`язати відповідача виготовити та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області нові довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача станом на 01.01.2018, станом на 01.01.2019, станом на 01.01.2020 та станом на 01.01.2021 за формою згідно додатку 2 до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45, у редакції до внесення змін постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб", з урахуванням змін в грошовому забезпеченні передбачених Постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 з відображенням у довідці як основних, так і додаткових щомісячних видів грошового забезпечення, які враховуються під час перерахунку пенсії з урахуванням 50% мінімальної заробітної плати на 1 січня кожного календарного року;
-          зобов`язати відповідача визнати, що для складання нових довідок про розмір грошового забезпечення, який є необхідною та достатньою умовою для перерахунку та сплати позивачу оновленої пенсії, станом на 01.01.2018, станом на 01.01.2019, станом на 01.01.2020 та станом на 01.01.2021, що враховують зміни розміру грошового забезпечення, завдяки збільшенню розміру мінімальної заробітної плати, встановленому законодавством, не потребує жодних додаткових повідомлень та рішень з боку державних установ.

IІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

2.          Судами встановлено, що позивачу призначено пенсію на умовах Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" № 2262-ХІІ від 09.04.1992.
3.          Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 у справі №520/14898/2020 зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_1 виготовити та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області нову довідку про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 для перерахунку пенсії ОСОБА_1 з 01.04.2019 за формою згідно додатку 2 до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до «Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45 у редакції до внесення змін постановою Кабінету Міністрів України «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» від 21.02.2018 №103, з урахуванням змін в грошовому забезпеченні, передбачених Постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 з відображенням у довідці як основних, так і додаткових щомісячних видів грошового забезпечення, які враховуються під час перерахунку пенсії".
4.          ІНФОРМАЦІЯ_1 складено оновлену довідку від 25.01.2021 №ФХ-85515/ВСЗ про розмір грошового забезпечення позивача, що враховується для перерахунку пенсії станом на 05.03.2019, згідно рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 по справі №520/14898/2020.
5.          Позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив надати до ГУ ПФ України в Харківській області нову довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2018, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ, статті 9 Закону України від 20.12.1991 №2011-XII "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" та з врахуванням положень постанови №704, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії у зв`язку з визнанням протиправними змін, внесених до Порядку № 45.
6.          ІНФОРМАЦІЯ_1 листом №ФХ-85515/459ВСЗ від 25.01.2021 повідомив позивача, що Кабінетом Міністрів України не внесено будь яких відповідних змін до Постанови Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 стосовно порядку визначення грошового забезпечення для обчислення пенсії та складання відповідної довідки. Вказано, що підстав для складання довідок про розмір грошового забезпечення військовослужбовців, звільнених з військової служби, з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення на сьогоднішній день немає.
7.          Не погоджуючись із бездіяльністю відповідача, позивач звернувся до суду.

ІIІ. АРГУМЕНТИ СТОРІН

8.          В обґрунтування позовних вимог позивач покликався на те, що відповідачем допущено протиправну бездіяльність, яка полягає у відмові виготовити довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача з 01.01.2018 за формою згідно додатку 2 до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45, у редакції до внесення змін постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб", з урахуванням змін в грошовому забезпеченні передбачених Постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, з відображенням у довідці як основних, так і додаткових щомісячних видів грошового забезпечення, які враховуються під час перерахунку пенсії з урахуванням 50% мінімальної заробітної плати на 1 січня кожного календарного року.
9.          Відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог, покликаючись на правомірність його дій.

ІV. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

10.          Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 01.09.2021, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 14.06.2022, у задоволенні позову відмовлено.  
11.          Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції, з позицією якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що правових підстав для обчислення розміру окладу за посадою позивача та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, не вбачається.
12.          За висновком суду апеляційної інстанції, оскільки норма п. 3 розділу ІІ Закону України від 06.12.2016 № 1774-VІІІ не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за приписи п.4 постанови КМ України № 704, у редакції до внесення змін постановою КМ України № 103, а також додатків 1, 12, 13, 14 постанови КМ України № 704, відсутні правові підстави для обчислення розміру окладу за посадою заявника та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року.

V. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

13.          У касаційній скарзі позивач просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове - про задоволення позовних вимог.
14.          Як на підставу касаційного оскарження покликається на відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування в якості розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, але не менше 50% мінімальної заробітної плати, помноженої на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704 для визначення посадових окладів та окладів за спеціальним(військовим) званням для виплати пенсії, щомісячного грошового утримання.
15.          Зазначає про те, що у п.2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення Закону № 1774-VІІІ визначено, що: «Обмеження щодо виплати пенсії, щомісячного довічного грошового утримання, передбачені цим Законом, не застосовуються протягом особливого періоду до пенсій, щомісячного довічного грошового утримання, що призначені особам, які проходять військову службу або перебувають на посадах у Міністерстві оборони України, Головному управлінні розвідки Міністерства оборони України, Міністерстві внутрішніх справ України, Національній поліції України, Апараті Ради національної безпеки і оборони України, Державній спеціальній службі транспорту, Службі безпеки України, Службі зовнішньої розвідки України, Державній прикордонній службі України, Управлінні державної охорони України, Державній пенітенціарній службі України, Державній службі України з надзвичайних ситуацій, Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національній гвардії України, органах військової прокуратури або беруть участь в антитерористичних операціях, здійсненні заходів із забезпечення правопорядку на державному кордоні, відбитті збройного нападу на об`єкти, що охороняються військовослужбовцями, звільненні цих об`єктів у разі захоплення, відбитті спроб насильницького заволодіння зброєю, бойовою та іншою технікою;
Після завершення особливого періоду виплата пенсій таким особам здійснюється згідно із законодавством.»
16.          Ухвалу про відкриття касаційного провадження відповідачем отримано 27.12.2022 згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення. Відзиву на касаційну скаргу не подано.

VІ. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

17.          Вирішуючи питання щодо можливості касаційного перегляду за цією касаційною скаргою, Верховний Суд виходить із такого.
18.          Імперативними приписами частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
19.          Згідно з пунктом 4 частини другої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
20.          Частиною першою статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
21.          Колегією суддів встановлено, що Верховний Суд розглядав справи та формулював правові висновки щодо застосування в якості розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, але не менше 50% мінімальної заробітної плати, помноженої на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704 для визначення посадових окладів та окладів за спеціальним(військовим) званням для виплати пенсії.
22.          Зокрема, у постанові від 02.08.2022 у справі № 440/6017/21 Верховний Суд сформулював наступні правові висновки:

« 62. З урахуванням наведеного, колегія суддів  дійшла таких висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах:
(1) з 01.01.2020 положення пункту 4 постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною  для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік у тому числі як розрахункова велична для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів;
(2) через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема, згідно із Законом № 1082-IX, у осіб з числа військовослужбовців  виникло право на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку № 45, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 постанови № 704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік).
(3) встановлене положеннями пункту 3 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону № 1774-VІІІ обмеження щодо застосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 жодним чином не впливає на спірні правовідносини, оскільки такою розрахунковою величною є, прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року. Розмір мінімальної заробітної плати не є розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, а застосований з іншою метою - для визначення мінімальної величини, яка враховується як складова при визначенні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням.»

23.          Враховуючи зазначені вище висновки Верховного Суду, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про відсутність правових підстав для обчислення розміру окладу за посадою позивача та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року.
24.          Також безпідставним є посилання на п.2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення Закону № 1774-VІІІ, оскільки визначення розрахунковою величиною прожитковий мінімум не є обмеженням щодо виплати пенсії, а тому жодним чином не впливають на спірні правовідносини. 
25.          Відповідно до пункту 4 частини першої статті 339 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо після відкриття касаційного провадження виявилося, що Верховний Суд у своїй постанові вже викладав висновок щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, порушеного в касаційній скарзі, або відступив від свого висновку щодо застосування норми права, наявність якого стала підставою для відкриття касаційного провадження, і суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення відповідно до такого висновку (крім випадку, коли Верховний Суд вважає за необхідне відступити від такого висновку). Якщо ухвала про відкриття касаційного провадження мотивована також іншими підставами, за якими відсутні підстави для закриття провадження, касаційне провадження закривається лише в частині підстав, передбачених цим пунктом.
26.          Враховуючи те, що правовий висновок Верховного Суду з питань, що є спірними у справі, вже сформовано, касаційне провадження у справі слід закрити. 

Керуючись статтями 339, 355, 359 КАС України, Суд,-

УХВАЛИВ:

Закрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2021 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 14 червня 2022 року у справі №520/10066/21.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною і не оскаржується.

Суддя                                                                                                              В.М. Кравчук

Суддя                                                                                                              А.А. Єзеров

Суддя                                                                                                              О. П. Стародуб