Головуючий І інстанції: Сагайдак В.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2023 р. 	Справа № 520/9824/22	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді Катунова В.В.,
Суддів: Ральченка І.М. ,  Чалого І.С. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.02.2023, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, по справі № 520/9824/22
за позовом              ОСОБА_1  
до             Департаменту патрульної поліції України                    
про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту патрульної поліції України, в якому просив суд:
- визнати протиправним та скасувати пункт 1 Наказу Департаменту патрульної поліції № 535 від 19 вересня 2022 року «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» щодо застосування до поліцейського роти № 5 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції рядового ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати Наказ Департаменту патрульної поліції № 1348 о/с від 25 жовтня 2022 року в частині звільнення зі служби в поліції з 25 жовтня 2022 року поліцейського роти № 5 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції рядового Максимова Владислава Павловича (0173022);
- поновити рядового поліції ОСОБА_1 , з 25 жовтня 2022 року на службі в поліції на посаді поліцейського роти № 5 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції;
- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь рядового поліції ОСОБА_1 , грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 25 жовтня 2022 року по день поновлення на посаді, з урахуванням податків і зборів, включаючи середню заробітну плату за один місяць, що підлягає негайному виконанню;
- стягнути з Департаменту патрульної поліції   на користь рядового поліції ОСОБА_1 , додаткову винагороду в період воєнного стану за час вимушеного прогулу з 25 жовтня 2022 року по день поновлення на посаді, з урахуванням податків і зборів;
- постанову в частині поновлення рядового поліції ОСОБА_1 , з 25 жовтня 2022 року на службі в поліції на посаді поліцейського роти № 5 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції та в частині стягнення заробітної плати та додаткової винагороди за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць, звернути до негайного виконання;
- компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, ОСОБА_1 , судові витрати.
В обґрунтування позову зазначено, що в його діях відсутній дисциплінарний проступок. Пунктом 1 Наказу Департаменту патрульної поліції № 535 від 19 вересня 2022 року «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» було вирішено застосувати до Позивача за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 3, 4, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, пункту 1, 2 розділу 1 посадової інструкції поліцейського УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейського роти № 5 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП рядового поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Однак вищевказані накази відповідача про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби позивачем вважаються незаконними. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20.02.2023 адміністративний позов задоволено частково. 
Визнано протиправним та скасовано пункт 1 Наказу Департаменту патрульної поліції № 535 від 19 вересня 2022 року «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» щодо застосування до поліцейського роти № 5 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції рядового ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Визнано протиправним та скасовано Наказ Департаменту патрульної поліції № 1348 о/с від 25 жовтня 2022 року в частині звільнення зі служби в поліції з 25 жовтня 2022 року поліцейського роти № 5 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції рядового ОСОБА_1 (0173022).
Поновлено рядового поліції ОСОБА_1 , з 25 жовтня 2022 року на службі в поліції на посаді поліцейського роти № 5 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.
Стягнуто з Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3,м. Київ,03048, код ЄДРПОУ40108646) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з дати його звільнення по день ухвалення судового рішення.
Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), на посаді поліцейського роти № 5 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції та в частині стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць, підлягає негайному виконанню.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3,м. Київ,03048, код ЄДРПОУ40108646) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), судові витрати у розмірі 2000 грн. (дві тисячи) грн.
В іншій частині позовних вимог - відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог, відповідачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення в цій частині, та прийняти постанову про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на  неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи,  неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що діяв в межах повноважень та згідно норм чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини та вважає доведеним факт порушення позивачем п. 1,2 ч.1 ст.18 Закону України «Про національну поліцію», п. 1,3,4,13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту  та Порядку №893, що виявилося у невиконанні обов`язку запобігати вчиненню правопорушень, а саме усвідомлюючи, що його колеги знаходяться в стані алкогольного сп`яніння, не вжив достатніх заходів щодо недопущення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 до керування транспортним засобом.  
Відповідно до п.п. 1, 3 ч.1 ст.311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Оскільки оскаржуване рішення суду першої інстанції було розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи і сторонами не заявлялись клопотання про розгляд справи за їх участі, колегія суддів вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що позивач проходив службу в поліцейській роті № 5 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП, як рядовий поліції.
Службове розслідування за фактом можливого порушення поліцейським роти № 5 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП рядовим поліції ОСОБА_1 було призначено на підставі наказів Департаменту патрульної поліції № 1056 від 05.08.2022 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» та № 1135 від 19.08.2022 «Про продовження строку проведення службового розслідування».
За результатом проведеного дисциплінарною комісією службового розслідування 02.09.2022 було складено висновок службового розслідування, проведеного з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин дорожньо-транспортної пригоди, яка сталась 04.08.2022 о 20:35 за адресою: м. Харків, вул. Клочківська, 171 у результаті якої загинули інспектор взводу №2 роти №1 батальйону №2 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , інспектор взводу №2 роти №1 батальйону №2 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , інспектор взводу №1 роти №1 батальйону №2 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції Кривий Дмитро Анатолійович та отримав тілесні ушкодження поліцейський роти №5 батальйону №2 УПП в Харківській області ДПП рядовий поліції ОСОБА_1 .
З урахуванням встановлених дисциплінарною комісією обставин наказом начальника ДПП від 19.09.2022 № 535 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, яке реалізоване наказом по особовому складу від 25.10.2022 № 1348 о/с.
Позивач не погоджуючись з вчиненими відповідачем діями та з метою захисту порушеного права на працю, що проявилося у незаконному, на думку позивача, звільненні, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.
Частково задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувані накази були прийняті без з`ясування всіх обставин події, за відсутності зібраних у встановленому законом порядку необхідних доказів, які б підтверджували вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що вказує на не всебічність проведення службового розслідування, а відтак, не можуть відповідати критеріям правомірності, визначених в ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому позовні вимоги про визнання протиправними та скасування таких наказів, а також поновлення позивача на посаді, з якої був звільнений, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.
Приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції визначені Законом України «Про національну поліцію» та Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII.
Відповідно до ч. 1, а також п. п. 1,2,4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.
Системний аналіз наведених правових положень дає підстави для висновку про те, що порушенням поліцейським службової дисципліни вважається невиконання чи неналежне виконання ним обов`язків, визначених ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» та ст. 1 Дисциплінарного статуту, у тому числі, щодо дотримання законодавства і неухильного виконання вимог Присяги поліцейського, наказів керівників.
Відповідно до ч.ч. 1,2 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Згідно із ч. 3,4,6 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (ч. 1 ст. 15 Дисциплінарного статуту).
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії, уповноважені члени якої, серед іншого мають право одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб (ч. 1, п. 1 ч. 9 ст. 15, Дисциплінарного статуту).
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України».
Відповідно до положень п. 1, 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (п. 1).
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку (п. 4).
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п. 2 розділу VІ Порядку проведення службових розслідувань).
За правилами ст. 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Згідно п. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Колегія суддів зауважує, що притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення про накладення певного виду стягнення. Зокрема, питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування.
В свою чергу мета службового розслідування полягає в тому, щоб повно, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки поліцейського і його ставлення до вчиненого.
Отже, вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад саме дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.
При цьому, слід ураховувати, що на відміну від звільнення зі служби в поліції у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби не пов`язано з кримінально-правовою кваліфікацією тих самих діянь, які водночас стали підставою для службового розслідування та кримінального провадження.
Висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, т.б. повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Такі обставини повинні бути встановлені членами дисциплінарної комісії під час проведення службового на підставі зібраних ними матеріалів, письмових пояснень осіб, які скоїли дисциплінарний проступок, та осіб (свідків), яким відомі обставини щодо яких здійснюється службове розслідування.
Тобто, незалежно від підстав для призначення службового розслідування (внесення відомостей до ЄРДР, повідомлення поліцейському про підозру, тощо), результати службового розслідування мають ґрунтуватися на самостійних правових підставах, заснованих на дослідженні службової документації, поясненнях осіб (свідків), причетних до досліджуваних подій через оцінку поведінки позивача лише в контексті дотримання ним посадових обов`язків поліцейського та службової дисципліни.
Відповідно до висновку службового розслідування у даній справі, дисциплінарна комісія вважала доведеним факт порушення позивачем п. 1,2 ч.1 ст.18 Закону України «Про національну поліцію», п. 1,3,4,13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту  та Порядку №893, що виявилося у невиконанні обов`язку запобігати вчиненню правопорушень, а саме усвідомлюючи, що його колеги знаходяться в стані алкогольного сп`яніння, не вжив достатніх заходів щодо недопущення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 до керування транспортним засобом.  
Окрім службового розслідування за фактом порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспортного засобу Audi A4 д.н.з. НОМЕР_2 особою, яка керувала ним, що спричинило смерть ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , та завдало ОСОБА_1 тілесні ушкодження, 05 серпня 2022 року Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Полтаві, було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 3 ст. 286 КК України та розпочато досудове розслідування кримінального провадження №62022170020000548. Спочатку ОСОБА_1 було допитано в якості потерпілого, а потім після підтвердження факту того, що він не був водієм автомобілю Audi A4 д.н.з. НОМЕР_2 , і що в результаті ДТП йому було завдано тілесні ушкодження, 03 листопада 2022 року його було визнано потерпілим у кримінальному провадженні № 62022170020000548 від 05 серпня 2022 року, що підтверджується «Пам`яткою про процесуальні права та обов`язки потерпілого ОСОБА_1 , у кримінальному провадженні № 62022170020000548 від 05.08.2022», яка буде надана після надання дозволу слідчого.
Досудове розслідування даного кримінального провадження не завершено.
В ході службового розслідування відповідач зобов`язаний був повно та об`єктивно з`ясувати та довести, на підставі висновків судово-медичних та авто-технічної експертиз, а також повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, що:
- інспектор взводу № 2 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , який керував транспортним засобом Audi A4 д.н.з. НОМЕР_2 , інспектор взводу № 2 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_4 та інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області старший лейтенант поліції Кривий Д.А. під час дорожньо-транспортної пригоди, яка сталась 04 серпня 2022 року о 20:35 год. за адресою: вул. Клочківська, 171, місто Харків, перебували у стані алкогольного або іншого сп`яніння;
- причиною смерті ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є саме тілесні ушкодження, отримані ними саме в результаті ДТП, а не через обстріл російськими військовими м. Харків, який розпочався в момент огляду місця події, та залишення їх на місці пригоди до ранку 05 серпня 2022 року;
- причиною ДТП, в результаті якого ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 померли, а ОСОБА_1 отримав тілесні ушкодження, є порушення ОСОБА_3 правил експлуатації транспортного засобу або Правил дорожнього руху України;
- ОСОБА_1 достеменно знав і бачив, що ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вживали 04.08.2022 алкогольні напої, перебували в стані алкогольного або іншого сп`яніння;
- позивач мав об`єктивні підстави вважати, що ОСОБА_3 через свій стан може не впоратись з керуванням, допустити порушення правил експлуатації транспортного засобу або Правил дорожнього руху України, а також в момент усвідомлення того, що авто стало некероване, вжити заходів задля попередження ДТП та настання інших тяжких наслідків у вигляді смерті його колег;
- під час службового розслідування ОСОБА_1 надав завідомо неправдиві пояснення щодо обставин ДТП, стану його учасників;
- обраний вид дисциплінарного стягнення дійсно є співрозмірним вчиненому дисциплінарному проступку, матиме виховний характер для Позивача.
Однак під час службового розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди, яка сталась 04 серпня 2022 року о 20:35 год. за адресою: АДРЕСА_2 , дисциплінарною комісією у встановленому Дисциплінарним статутом та «Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України», затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, порядку та належними доказами не було підтверджено, що ОСОБА_1 причетний до вищевказаного ДТП, в результаті якого ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 померли, а позивач отримав тілесні ушкодження, або дана надзвичайна ситуація сталася з його вини, а саме не доказано, що:
- ОСОБА_1 знав або бачив, що ОСОБА_3 вживав спиртні напої, об`єктивно усвідомлював, що останній перебуває у стані алкогольного або іншого сп`яніння, і сідаючи за кермо автомобілю Audi A4 д.н.з. НОМЕР_2 , його колега вже має намір вчинити правопорушення;
- позивач знав про технічну несправність вищевказаного транспортного засобу, міг і зобов`язаний був усунити поломку;
- ОСОБА_1 мав об`єктивну можливість запобігти ДТП та відвернути тяжкі наслідки у вигляді смерті його колег;
- Висновками судово-медичних експертиз встановлено, що причинами смерті ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є тілесні ушкодження, отримані ними в результаті ДТП, яке сталось 04.08.2022;
- причиною ДТП є порушення ОСОБА_3 правил експлуатації транспортного засобу, за кермом якого він був, або Правил дорожнього руху України (зокрема втрата керування через стан алкогольного сп`яніння), що підтверджено висновками судово-медичної та авто-технічної експертиз, а також Повідомленням про підозру ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 62022170020000548 від 05.08.2022 про вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України;
- позивач під час службового розслідування надавав завідомо неправдиві відомості щодо перебування ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 під час ДТП у стані алкогольного сп`яніння;
- під час обрання для застосування до ОСОБА_1 виду дисциплінарного стягнення було враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Фактично дисциплінарна комісія під час вищевказаного службового розслідування передчасно, тобто до отримання висновків судово-медичних та авто-технічної експертиз, повідомлення ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 62022170020000548 від 05.08.2022 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, завершення досудового розслідування, дійшла передчасних висновків щодо вини ОСОБА_1 в усвідомленому допущенні до керування автомобілем особи ( ОСОБА_3 ), яка перебувала у стані алкогольного сп`яніння, не попередженні дорожньо-транспортної пригоди, яка сталась за участю позивача, ОСОБА_3 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 04.08.2022 о 20:35 год. за адресою: АДРЕСА_2 , невідверненні тяжких наслідків у вигляді смерті інших учасників ДТП, несприянні службовому розслідуванню, яке виразилось в наданні завідомо неправдивих пояснень щодо перебування його колег у стані алкогольного сп`яніння під час вищевказаної події.
Отже, вказані обставини свідчать про те, що дисциплінарною комісією не вжито заходів для всебічного, повного та неупередженого встановлення обставин та питань, що стали приводом для звільнення позивача з підстав, зазначених в наказах, що, в свою чергу, вказує на формальність і поверховість проведення службового розслідування.
Посилання відповідача на відеозаписи із всіх камер відеоспостереження закладу "BroBar" та "Вінтаж", з яких встановлено вживання алкогольних напоїв ОСОБА_3 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ,   ОСОБА_1 , не підтверджені жодними доказами.
Проаналізувавши наведене, з огляду на встановлені обставини в справі, колегія суддів вважає необґрунтованими доводи відповідача щодо наявності доказів у вчиненні позивачем дисциплінарного проступку.                                                                             
Колегія суддів зазначає, що за вимогами Порядку проведення службових розслідувань, Дисциплінарного статуту висновки службового розслідування мають ґрунтуватись на фактичних обставинах, підтверджуватись належними доказами та не можуть ґрунтуватись на припущеннях.
Суб`єкт владних повноважень повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. При цьому саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.
З урахування вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що дисциплінарна комісія під час службового розслідування відносно позивача не повно встановила та з`ясувала обставини події та не правомірно притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності.
Така думка суду підтверджується (що не заперечується сторонами) тим, що позивач під час ДТП не був при виконанні службових обов`язків.
В ДТП, в якому загинули працівники поліції, позивач не перебував за кермом автомобіля. Пасажир, знаходячись в автомобілі, не має можливості впливати на дії водія.
Зважаючи на вищевказане, колегія суду погоджується з висновками суду першої інстанції, що в ході судового розгляду справи не був доведений факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Тому, відповідачем при звільненні позивача за відсутності беззаперечних доказів вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи дисциплінарного впливу.
Інші доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції також не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.
Відтак, на думку колегії суддів, суд першої інстанції прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права та дійшов вірного висновку про задоволення позову.
При цьому апеляційна скарга не містить доводів щодо незгоди з рішенням суду першої інстанції в частині обрахунку та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу або невідповідності вказаних висновків вимогам закону, а тому колегія суддів не надає оцінку рішенню суду першої інстанції в цій частині.
Частиною 1 ст. 315 КАС України визначено, що за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.      
Керуючись ст. ст. 243, 250,  311, 315,  316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції України - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.02.2023 по справі № 520/9824/22  залишити без змін  . 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України. 

Суддя-доповідач 		В.В. Катунов 	
Судді	   	І.М. Ральченко    І.С. Чалий