У Х В А Л А
26 липня 2023 року 
м. Київ 
Справа № 187/1387/22
Провадження № 14-95цс23
Велика Палата Верховного Суду у складі:
судді-доповідача Воробйової І. А.,
 
суддів Гриціва М. І., Єленіної Ж. М., Желєзного І. В., Катеринчук Л. Й., 
Кишакевича Л. Ю., Кравченка С. І., Мартєва С. Ю., Пількова К. М., 
Ситнік О. М., Ткача І. В., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю., Усенко Є. А., Шевцової Н. В.,
перевіривши наявність підстав для передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Садівничого товариства «Веселка» про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди
за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 07 грудня 2022 року у складі судді Іщенко І. М. та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 січня 
2023 року у складі колегії суддів Гапонова А. В., Новікової Г. В., 
Никифоряка Л. П.,
УСТАНОВИЛА:
У грудні 2022 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Садівничого товариства «Веселка» (далі - СТ «Веселка») про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди.
Позовну заяву мотивовано тим, що він є членом СТ «Веселка» та в його користуванні перебувають земельні ділянки № НОМЕР_1 , 
АДРЕСА_1 , що підтверджується копією членської книжки садовода.
05 листопада 2022 року його будинок без попередження головою правління 
СТ «Веселка»  Г анською Л. А. та іншими особами за участі електрика відключено від електропостачання, що призвело до відсутності електроенергії в його садовому будинку та його моральних страждань.
На його адвокатський запит голова СТ «Веселка» надала лист-витяг з рішення від 04 листопада 2022 року № 10 зборів членів правління СТ «Веселка», в якому зазначено, що було виявлено 5 порушень у сфері електропостачання на території СТ «Веселка», зокрема на земельній ділянці № НОМЕР_1 (користувач  ОСОБА_1 ) - самовільне підключення електроприладів поза засобами обліку електроенергії, а також зазначено про вжиття таких заходів до користувача: відключення від систем електропостачання до усунення виявленого порушення. СТ «Веселка» було надано копію акта про порушення від 05 листопада 2022 року, у якому зазначено, що о 14:30 перевіркою встановлено, що за адресою ділянки, що належить ОСОБА_1 , порушено облік електричної енергії: самовільне підключення поза засобами обліку електроенергії, порушення схеми обліку цілісності вхідного кабелю.
Позивач вважав незаконними дії СТ «Веселка» щодо відключення від електропостачання його будинку, оскільки жодних інших самовільних підключень не має.
Ураховуючи зазначене, ОСОБА_1 просив суд:
- визнати дії СТ «Веселка» незаконними;
- зобов`язати СТ «Веселка» усунути перешкоди в користуванні будинком шляхом відновлення постачання електричної енергії споживачу;
- стягнути із відповідача моральну шкоду в розмірі 45 000,00 грн;
- покласти на відповідача судові витрати зі сплати судового збору та витрати на правничу допомогу.
07 грудня 2022 року ухвалою Петриківського районного суду Дніпропетровської області відмовлено ОСОБА_1 у відкритті провадження у справі.
Судове рішення районного суду мотивовано тим, що ОСОБА_1 як член обслуговуючого кооперативу має корпоративні права щодо СТ «Веселка», у тому числі стосовно його діяльності у частині надання йому послуг кооперативу (щодо користування електроенергією), у зв`язку із чим спір має характер корпоративного, а тому підвідомчий господарському суду. Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 27 листопада 2019 у справі № 390/1229/18 надав правовий висновок стосовно віднесення спору про відключення кооперативом його члена від споживання електроенергії до корпоративного.
24 січня 2023 року постановою Дніпровського апеляційного суду ухвалу Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 07 грудня 
2022 року залишено без змін.
Постанову апеляційного суду мотивовано тим, що суд першої інстанції правильно визначив, що предмет позову, а саме дії СТ «Веселка» щодо відключення від електропостачання будинку позивача, фактично пов`язаний з діяльністю товариства та правом позивача на отримання послуг від товариства, тому спір має характер корпоративного, і дійшов правильного висновку про те, що вказана справа відноситься до юрисдикції господарського суду.
У березні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати судові рішення та передати справу на розгляд до суду першої інстанції.
Касаційну скаргу мотивовано тим, що підставою звернення позивача до місцевого суду було незаконне відключення від електроенергії, чим були порушено його цивільні права. Предметом спору у цій справі є не вимога про права учасника садівничого товариства щодо участі в управлінні ним чи участі 
у його діяльності, тобто корпоративні права, а вимога учасника товариства 
про визнання незаконними дій СТ «Веселка» щодо відключення від електропостачання будинку позивача та зобов`язання товариства усунути перешкоди у користуванні будинком шляхом відновлення постачання електричної енергії споживачу.
Суди не врахували висновки, зроблені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року № 695/2665/16-ц (14-105цс20), від 24 квітня 
2019 року у справі № 509/577/18, від 01 жовтня 2019 року у справі 
№ 910/7554/18, від 17 грудня 2019 року у справі № 904/4887/18, у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду 
від 03 березня 2020 року у справі № 922/756/19, від 12 лютого 2020 року у справі № 916/1253/19, від 03 березня 2020 року у справі № 922/756/19, від 05 березня 2020 року у справі № 918/703/18, від 04 серпня 2020 року у справі № 902/495/19, від 24 червня 2020року у справі № 361/1059/17 та інших. 
Верховним Судом у порядку цивільного судочинства розглянуті справи про визнання незаконними дій щодо відключення від електропостачання будинку, про зобов`язання відновити постачання електричної енергії споживачу та стягнення моральної шкоди: постанова Верховного Суду від 23 лютого 2022 року у справі № 766/11669/20, постанова Верховного Суду від 06 квітня 2020 року 
у справі № 707/883/17 та інші. 
З урахуванням викладеного суди у справі, яка переглядається, зробили помилковий висновок, що позовні вимоги фактично пов`язані з діяльністю товариства та це є юрисдикцією господарського суду, оскільки позивачем 
не ставилися вимоги щодо його участі у діяльності або в управлінні товариством.
У лютому 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до СТ «Веселка» про визнання незаконними дій СТ «Веселка» щодо відключення від електропостачання будинку, який знаходиться за адресою: 
АДРЕСА_2 ; зобов`язання 
СТ «Веселка» усунути ОСОБА_1 перешкоди у користуванні будинком, який знаходиться за адресою: 
АДРЕСА_2 , шляхом відновлення постачання електричної енергії споживачу; стягнення моральної шкоди у розмірі 
45 000,00 грн.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 квітня 2023 року відкрито касаційне провадження у справі.
В ухвалі зазначено, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені абзацом другим частини другої статті 389 ЦПК України.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 червня 2023 року справу призначено до судового розгляду.
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду ухвалою від 04 липня 2023 року передав справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду з огляду на те, що касаційна скарга містить доводи про порушення судами першої та апеляційної інстанцій правил предметної юрисдикції (частина шоста статті 403, частина четверта 
статті 404 ЦПК України).
Ухвалу суду касаційної інстанції мотивовано тим, що позивач оскаржує судові рішення з підстав порушення правил предметної юрисдикції. Касаційна скарга містить доводи щодо порушення судами першої та апеляційної інстанцій правил предметної юрисдикції, обґрунтована суперечливою судовою практикою щодо визначення предметної юрисдикції спорів при оскарженні дій садівничого товариствав організаційно-правовій формі обслуговуючого кооперативу щодо відключення від електропостачання будинку, про зобов`язання відновлення постачання електричної енергії та стягнення моральної шкоди за позовом члена цього садівничого товариства, кваліфікацією такого спору як корпоративного, пов`язаного з управлінням та діяльністю садівничого товариства. 
10 липня 2023 року справа надійшла до Великої Палати Верховного Суду.
Вивчивши матеріали касаційної скарги та мотиви, на підставі яких постановлено ухвалу колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 04 липня 2023 року, Велика Палата Верховного Суду не знаходить підстав для прийняття справи до свого розгляду з огляду на таке.
Відповідно до частини шостої статті 403 ЦПК України справа підлягає передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду, коли учасник справи оскаржує судове рішення з підстав порушення правил предметної чи суб`єктної юрисдикції, крім випадків, якщо: 1) учасник справи, який оскаржує судове рішення, брав участь у розгляді справи в судах першої чи апеляційної інстанції і не заявляв про порушення правил предметної чи суб`єктної юрисдикції; 2) учасник справи, який оскаржує судове рішення, не обґрунтував порушення судом правил предметної чи суб`єктної юрисдикції наявністю судових рішень Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду у справі з подібною підставою та предметом позову у подібних правовідносинах; 3) Велика Палата Верховного Суду вже викладала у своїй постанові висновок щодо питання предметної чи суб`єктної юрисдикції спору у подібних правовідносинах.
Зімперативної норми пункту 2 частини шостої статті 403 ЦПК України вбачається, що справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду можна передати лише у випадку коли учасник справи, який оскаржує судове рішення, обґрунтував порушення судом правил предметної чи суб`єктної юрисдикції наявністю судових рішень Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду.
Частинами першою та четвертою статті 404 ЦПК України визначено, що питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи. Про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду суд постановляє ухвалу, зокрема, з обґрунтуванням підстав, визначених у частинах п`ятій або шостій статті 403 цього Кодексу.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 липня 2023 року у справі № 932/4154/22 (провадження № 14-87цс23) зазначала, що наявність у касаційній скарзі лише доводів про порушення судами правил предметної чи суб`єктної юрисдикції не є достатньою підставою для передачі відповідної справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду. Справа може бути передана на розгляд Великої Палати Верховного Суду на підставі частини шостої статті 403 ЦПК України лише за сукупної відсутності всіх трьох указаних у цій нормі права випадків.
Правову позицію щодо юрисдикції спорів між обслуговуючим кооперативом та його членом висловлено Великою Палатою Верховного Суду у постанові 
від 24 квітня 2019 року у справі № 509/577/18 (провадження № 14-170цс19), посилання на яку міститься в оскаржуваних судових рішеннях.
У цій справі суд першої інстанції послався на те, що Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові 
від 27 листопада 2019 року у справі № 309/1299/18 надав правовий висновок стосовно віднесення спору про відключення кооперативом його члена від споживання електроенергії до корпоративного. Проте не звернув уваги на те, що позивач у справі № 309/1299/18 оспорював рішення правління Садового товариства «Супутник» про відсторонення його від членства в управлінні кооперативу.
 
У касаційній скарзі ОСОБА_1 посилається на висновки, викладені 
у постановах Верховного Суду від 23 лютого 2022 року у справі № 766/11669/20, від 06 квітня 2020 року у справі № 707/883/17, в яких аналогічні справи розглянуто в порядку цивільного судочинства.
У справі № 766/11669/20 позивач звернувся до суду з позовом до Садівничого товариства «Платан» про визнання рішення зборів користувачів електроенергією в СТ «Платан», що оформлені протоколом від 30 вересня 
2018 року № 1, та рішення зборів користувачів електроенергією на території 
СТ «Платан», що оформлені протоколом від 03 листопада 2018 року № 2; визнання незаконним відключення від споживання електричної енергії садової ділянки № НОМЕР_2 члена садівничого товариства ОСОБА_3 ; зобов`язання СТ «Платан» відновити електропостачання на садову ділянку № НОМЕР_2 члена садівничого товариства ОСОБА_3 . Верховний Суд у складі Третьої судової палати Касаційного цивільного суду посилався на те, що предметом спору у цій справі була не вимога про права учасника садівничого товариства щодо участі в управлінні ним чи участі у його діяльності, тобто корпоративні права, а вимога учасника товариства про скасування рішень, прийнятих зборами користувачів електроенергії, тобто органу, який не відноситься до органу управління кооперативом, не є його виконавчим органом або органом контролю, а тому вважав висновок суду апеляційної інстанції про те, що спір виник з корпоративних правовідносин, помилковим.
У справі № 707/883/17 позивачка просила усунути перешкоди у користуванні її майном шляхом поновлення електропостачання до її будинку № 1262 на території Садового товариства «Фотон»; стягнути з відповідача на її користь 20 000,00 грн моральної шкоди.Верховний Суд у складі Третьої судової палати Касаційного цивільного суду цей спір розглянув у порядку цивільного судочинства, питання юрисдикції спору не було предметом судового розгляду.
Ураховуючи зазначене, судові рішення у справах № 309/1299/18, № 766/11669/20 та № 707/883/17 не є рішеннями іншого касаційного суду у справі з подібною підставою та предметом позову у подібних правовідносинах та не є підставою відповідно до пункту 2 частини шостої статті 403 ЦПК України для передачі справи на розгляд Великою Палатою Верховного Суду.
Також заявник посилається на постанови Великої Палати Верховного Суду 
від 13 жовтня 2020 року у справі № 695/2665/16-ц, від 24 квітня 2019 у справі 
№ 509/577/18, від 01 жовтня 2019 року у справі № 910/7554/18, від 17 грудня 2019 року у справі № 904/4887/18та Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 916/1253/19, 
від 03 березня 2020 року у справі № 922/756/19, від 05 березня 2020 року 
у справі № 918/703/18, від 04 серпня 2020 року у справі № 902/495/19, 
від 24 червня 2020 року у справі № 361/1059/17, однак правовідносини у справах не є подібними до правовідносин у цій справі.
Предметом спору у справі № 695/2665/16-ц, яка перебувала на розгляді Великої Палати Верховного Суду, було визнання такими, що не відбулися, загальних зборів членів Обслуговуючого садового товариства «Славутич» від 21 вересня 
2013 року, за результатами яких було складено протокол № 2 від 21 вересня 
2013 року; визнання недійсним та скасування протокол Обслуговуючого садового товариства «Славутич» № 2 від 21 вересня 2013 року. Велика Палата Верховного Суду у вказаній справі зазначила, що у цьому випадку позов стосується захисту права позивачів на участь у діяльності органу управління садівничого товариства, порядку скликання загальних зборів членів Обслуговуючого садового товариства «Славутич» та правомочності їх рішення, а отже, цей спір стосується реалізації прав членів кооперативу на управління кооперативом, тобто корпоративних за змістом правовідносин, тому він підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.
У справі № 910/7554/18 предметом спору було визнання недійсним рішення загальних зборів Гаражно-будівельного кооперативу «Лісний», яке оформлене протоколом від 02 квітня 2018 року № 1, та скасування державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, дата запису - 20 квітня 2018 року, - номер запису 10711050006024638 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб. Велика Палата Верховного Суду зазначала, що спір у цій справі виник у межах господарських правовідносин з управління діяльністю відповідача у зв`язку 
з порушенням прав члена кооперативу щодо можливості брати участь 
в управлінні, а отже, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про розгляд цього спору судами господарської юрисдикції.
Предметом спору у справі № 904/4887/18 було визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів ОК «ЖБК «Урожай», оформленого протоколом від 02 жовтня 2018 року № 1/18 загальних зборів членів ОК «ЖБК «Урожай», про вступ до кооперативу (підтвердження членства у кооперативі) 77 осіб; обрання складу правління ОК «ЖБК «Урожай»; обрання головою правління Тіхонової К. С. ; обрання членів ревізійної комісії; про затвердження нової редакції статуту ОК «ЖБК «Урожай»; скасування реєстраційних дій, проведених 10 жовтня 2018 року державним реєстратором Комунального підприємства «Будинок юстиції» Лукашовою І. С.: «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи, 10 жовтня 2018 року 
№ 12241050005014918, КП «Будинок юстиції», зміна видів діяльності»; «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, 10 жовтня 2018 року № 12241070006014918, 
КП «Будинок юстиції», зміна додаткової інформації, зміна керівника юридичної особи, зміна складу підписантів»; поновлення в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань попередніх відомостей про види діяльності ОК «ЖБК «Урожай» та поновлення відомостей про Філоненко Т. І. як керівника ОК «ЖБК «Урожай». У вказаній справі Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що відповідач є господарською організацією - юридичною особою, яка здійснює некомерційну господарську діяльність з моменту державної реєстрації на підставі закону та свого статуту, має відповідні фонди. Члени обслуговуючого кооперативу є носіями корпоративних прав, зокрема, у їх відносинах з кооперативом, які пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи. Позивач як член кооперативу відповідно до статуту та чинного законодавства має в ньому корпоративні права, порушенням яких, а саме права брати участь в управлінні кооперативом, обґрунтовано позовні вимоги, у зв`язку із чим цей спір виник з корпоративних відносин.
Щодо постанов Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, на які заявник послався у касаційній скарзі, варто зазначити таке.
 
Предметом спору у справі № 922/756/19 було рішення загальних зборів уповноважених членів Кооперативу автогаражів «Харків», оформлене протоколом від 27 березня 2016 року № 18.
У справі № 916/1253/19 предметом спору було визнання незаконним рішення позачергових загальних зборів членів кооперативу від 07 вересня 2018 року щодо обрання головою правління Обслуговуючого кооперативу «Середньофонтанський 19-В» Манохіної О. В .
У справі № 918/703/18 предметом спору було визнання недійсним та скасування рішення засідання правління Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «Льонок», яке оформлене протоколом від 01 грудня 2016 року № 9, на підставі якого внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, громадських формувань від 28 грудня 2016 року - державна реєстрація змін до установчих документів (запис номер 16081050008006216) та скасування Управлінням забезпечення надання адміністративних послуг Рівненської міської ради записів у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо реєстраційної дії від 28 березня 2016 року - зміна до установчих документів юридичної особи (запис номер 16081050008006216).
Предметом спору у справі № 902/495/19 було визнання недійсним рішення загальних зборів членів Колективного монтажно-налагоджувального управління «Спецсільгоспмонтаж» (далі - КМНУ «Спецсільгоспмонтаж») від 01 грудня 
2018 року про виключення із складу членів КМНУ «Спецсільгоспмонтаж» ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та виплату ОСОБА_7 внеску до статутного капіталу в сумі 7 400,00 грн, ОСОБА_8 внеску до статутного капіталу в сумі 22 524,00 грн, ОСОБА_9 внеску до статутного капіталу в сумі 13 419,00 грн, оформленого протоколом № 3 від 01 грудня 
2018 року; визнання недійсним рішення загальних зборів членів КМНУ «Спецсільгоспмонтаж» від 01 грудня 2018 року про зменшення розміру статутного капіталу КМНУ «Спецсільгоспмонтаж» на суму пайових внесків вибувших членів у зв`язку із виходом (виключенням) із членів КМНУ «Спецсільгоспмонтаж» ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , оформленого протоколом № 3 від 01 грудня 2018 року; визнання недійсним рішення загальних зборів членів КМНУ «Спецсільгоспмонтаж» від 01 грудня 
2018 року про затвердження статуту КМНУ «Спецсільгоспмонтаж» в новій редакції, оформленого протоколом від 01 грудня 2018 року № 3.
Аналіз наведених судових рішень дає підстави для висновку, що у вказаних справах, які перебували на розгляді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду,правовідносини виникли між членами обслуговуючих кооперативів та кооперативами, які пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням юридичної особи, а отже, ці справи не є справами з подібною підставою та предметом позову у подібних правовідносинах.
 
Колегія суддів в ухвалі від 04 липня 2023 року не навела обґрунтування відповідної підстави для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Колегія вважала, що наявність доводів у касаційній скарзі ОСОБА_1 про порушення судами юрисдикційних правил є достатньою підставою для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду. 
Однак колегія суддів не звернула увагу, що ОСОБА_1 у своїй касаційній скарзі, обґрунтовуючи порушення судами юрисдикційних правил, не посилається на жодне рішення Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду у справі з подібними підставою та предметом позову у подібних правовідносинах, як це передбачено пунктом 2 частини шостої статті 403 ЦПК України.
Ураховуючи зазначене, Велика Палата Верховного Суду вважає, що колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду передала справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду без дотримання умов, визначених у пункті 2 частини шостої статті 403 ЦПК України.
 
Велика Палата Верховного Суду вважає, що справа підлягає поверненню на розгляд колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду на підставі частини шостої статті 404 ЦПК України.
Керуючись статтею 404 ЦПК України, Велика Палата Верховного Суду
УХВАЛИЛА:
Повернути справу за позовом ОСОБА_1 до Садівничого товариства «Веселка» про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди на розгляд колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.
Надіслати учасникам справи копію цієї ухвали до відома.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач                                                                                      І. А. Воробйова
Судді:                                    М. І. Гриців                                                  К. М. Пільков
                                               Ж. М. Єленіна                                              О. М. Ситнік
                                               І. В. Желєзний                                          І. В. Ткач
                                      Л. Й. Катеринчук                               О. С. Ткачук
                                               Л. Ю. Кишакевич                                       В. Ю. Уркевич
                                               С. І. Кравченко                                          Є. А. Усенко
                                               С. Ю. Мартєв                                              Н. В. Шевцова