ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2023 року	Львів	Справа № 260/4402/22 пров. № А/857/6163/23	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді -                                                   Ніколіна В.В.,
суддів -                                                                      Затолочного В.С., Качмара В.Я.,
за участі секретаря судового засідання -                    Гриньків І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 03 березня 2023 року (суддя - Іванчулинець Д.В., м. Ужгород, повний текст рішення складено 13 березня 2023 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до  Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення,-

                                                    ВСТАНОВИВ:

           ОСОБА_1 у жовтні 2022 року звернувся до суду з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (далі - КДКА Закарпатської області), в якому просив:визнати протиправним та скасувати рішення від 10.10.2022КДКА Закарпатської області; зобов`язати КДКА Закарпатської області провести повторний розгляд ухвали судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.07.2022 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідач неналежним чином розглянув ухвалу судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.07.2022. Зокрема зазначив, що членами дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області не досліджено: судові рішення, в яких брав участь позивач, належне повідомлення про участь в інших судовий засіданнях в той час, коли призначалися судові засідання у кримінальній справі № 308/11370/16-к.Позивач вважає, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області прийняла рішення без повного та всебічного з`ясування обставин у справі. Тому, на думку останнього, рішення відповідача є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
          Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 03 березня 2023 року в задоволенні позову відмовлено.
          Не погодившись з ухваленим судовим рішення, його оскаржив позивач, який із покликанням на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позов задовольнити. В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що судом першої інстанції не взято до уваги твердження позивача про наявність в Україні воєнного стану, що могло та впливало на відвідування судових засідань з вказаних причин, так як могла виникати загроза життю та здоров`ю адвоката. Зазначає, що рішення відповідача є незаконним, так як таке розглянуто без його участі, в період перебування його на стаціонарному лікуванні та не мав змоги повідомити відповідачу дійсні обставини справи, які підтверджували поважність неприбуття ч судові засідання та неповідомлення суд про неможливість прибути.
          Відповідач правом подання письмового відзиву на апеляційну скаргу не скористався.
          Учасники справи, в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, а тому, апеляційний суд, відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що 10.10.2022 кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області вирішила притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Цим же рішенням застосувала до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на три місяці (а.с.7-9).
Вищезазначене рішення було прийнято на підставі надходження до КДКА Закарпатської області ухвали судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Данко В.Й. від 11.07.2022, в якій наведено відомості по неналежне виконання адвокатом ОСОБА_1 обов`язків захисника у вигляді неявки без поважних причин у судові засідання з розгляду кримінальної справи № 308/11370/16-к (а.с.38, 39).
Як вбачається зі змісту ухвали від 11.07.2022 головуючий зазначив про те, що в провадженні Ужгородського міськрайонного суду перебуває кримінальне провадження № 12015070030003165 (кримінальна справа № 308/11370/16-к) по обвинуваченню громадянина ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України. Захист обвинуваченого ОСОБА_3 здійснював адвокат ОСОБА_1 Як вказано в ухвалі, що адвокат ОСОБА_1, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду кримінальної справи № 308/11370/16-к не з`явився в судові засідання з її розгляду, які призначалися 24.02.2022 року, 14.03.2022 року, 23.03.2022 року, 30.03.2022 року, 04.05.2022 року, 23.05.2022 року на 11.07.2022 року. За словами адвоката причиною його неявки у перелічені судові засідання є зайнятість у судових процесах в межах розгляду інших справ.
В рішенні КДКА Закарпатської області зазначено, що адвокат ОСОБА_1 без поважних причин не з`явився в судові засідання у кримінальній справі № 308/11370/16-к, які призначалися 14.03.2022 року, 23.03.2022 року і 04.05.2022 року та не повідомив суд про причини неявки 11.07.2022 року.
Вважаючи рішення відповідача протиправним позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що правову оцінку рішенню дисциплінарної палати регіональної КДКА суд надає виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності. Вказав, що відповідач маючи на те підстави дійшов висновку про вчинення позивачем дисциплінарного поступку, а відтак правомірно притягнув його до дисциплінарної відповідальності за це.

Спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі- Закон №5076-VI), Правилами адвокатської етики, Положенням про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність (затверджений рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року за № 120), Регламентом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону (затверджений рішенням Ради адвокатів України від 16.02.2013 року за № 77).
Відповідно до статті 33 Закону №5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Статтею 34 Закону №5076-VI визначено підстави для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Так, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку (частина 3 статті 34 Закону №5076-VI).
У відповідності до положень статті 35 Закону №5076-VI, за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України. Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку (ч. 2 вказаної статті).
Згідно до статті 36 Закону №5076-VI, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою) (частини 2-3 вказаної статті).
Дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі (стаття 37 Закону №5076-VI).
Порядок перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката визначений у статті 38 Закону №5076-VI, якою передбачено, що член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Зокрема, згідно матеріалів дисциплінарного провадження відповідну довідку складено 18 серпня 2022 року.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Як визначено статтею 39 Закону №5076-VI, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду (частини 2-3 вказаної статті).
Аргументи апелянта зводяться до того, що КДКА Закарпатської області прийняла оскаржуване рішення без повного і всебічного з`ясування обставин, що зумовлює протиправність цього рішення.
Зокрема апелянт зазначає, що його притягнуто до дисциплінарної відповідальності за неявку без поважних причин у судові засідання Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з розгляду кримінальної справи №308/11370/16-к по обвинуваченню його підзахисного ОСОБА_3 , які призначалися на 14 березня 2022 року, 23 березня 2022 року і 04 травня 2022 року, та за не повідомлення суду про неможливість своєї участі в судовому засіданні з розгляду цієї кримінальної справи, яке призначалося на 11 липня 2022 року.
Натомість ОСОБА_1 стверджує, що у вказані судові засідання він не з`явився з поважних причин. Зокрема зазначає, що:
- 14 березня 2022 року приймав участь в судовому засіданні Закарпатського апеляційного суду з розгляду кримінальної справи за обвинуваченням громадянина ОСОБА_4 , у якій представляє інтереси потерпілих ОСОБА_5 і ОСОБА_6 ;
- 23 березня 2022 року приймав участь в судовому засіданні Хустського районного суду Закарпатської області у кримінальній справі №309/3747/19, в якому розглядалося клопотання про продовження строку тримання під вартою його підзахисного ОСОБА_3 ;
- 04 травня 2022 року приймав участь в судовому засіданні Виноградівського районного суду Закарпатської області у кримінальній справі №299/558/18 за обвинуваченням ОСОБА_7 ..
З цього приводу апеляційний суд зазначає наступне.
Оскаржуваним рішенням відповідача від 10 жовтня 2022 року позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за неявку без поважних причин в судові засідання у кримінальній справі №308/11370/16-к, які призначалися на 14 березня 2022 року, 23 березня 2022 року і 04 травня 2022 року, та за не повідомлення суду причин неявки в судове засідання у цій же кримінальній справі, яке призначалося на 11 липня 2022 року.
Як вірно зазначає суд першої інстанції, такі дії позивача підтверджені матеріали дисциплінарної справи і ним не спростовані.
Зокрема, твердження апелянта про його участь 14 березня 2022 року в судовому засіданні Закарпатського апеляційного суду з розгляду кримінальної справи за обвинуваченням громадянина ОСОБА_4 не відповідає дійсності.
Згідно з матеріалами справи, 27 вересня 2022 року за вих. № 56 відповідачем сформовано та надіслано запит в порядку ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» до Закарпатського апеляційного суду (а.с.57).
Так, на відповідний запит дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області Закарпатський апеляційний суд листом від 05 жовтня 2022 року за вих. № 31-80/23475/2022 повідомив, що позивач не приймав участі у вказаному засіданні (а.с.58).
Дана обставина, зокрема стверджується і доданою самим позивачем до позовної заяви копією журналу судового засідання Закарпатського апеляційного суду від 14 березня 2022 року у вказаній кримінальній справі по обвинуваченню ОСОБА_4 , з якого вбачається, що адвокат ОСОБА_1 не приймав участі у цьому засіданні (а.с.12).
Також до позовної заяви ОСОБА_1 додав копію журналу судового засідання Хустського районного суду Закарпатської області від 23 березня 2022 року з розгляду кримінальної справи №309/3747/19 по обвинуваченню ОСОБА_4 , з якого вбачається, що позивач приймав участь у цьому засіданні (а.с.13), та копію повістки Виноградівського районного суду Закарпатської області про виклик позивача на 04 травня 2022 року в судове засідання у кримінальній справі №299/558/18 за обвинуваченням ОСОБА_7 (а.с.15).
Однак, відповідачем під час здійснення перевірки відомостей про неналежну поведінку позивача, наведених в ухвалі судді Ужгородського міськрайонного суду Данко В.Й. від 11 липня 2022 року, так і під час розгляду дисциплінарної справи позивач не надав КДКА ні копію даного журналу судового засідання Хустського районного суду Закарпатської області від 23 березня 2022 року у кримінальній справі №309/3747/19, ні копію повістки Виноградівського районного суду Закарпатської області про виклик на 04 травня 2022 року в судове засідання у кримінальній справі №299/558/18.
Зокрема судом першої інстанції було витребувано від відповідача оригінал дисциплінарної справи відносно ОСОБА_1 , з якого судом встановлено, що позивач взагалі не надав КДКА Закарпатської області жодних пояснень і документів на підтвердження своєї позиції щодо поважності причин його неявки в судові засідання у кримінальній справі №308/11370/16-к по обвинуваченню ОСОБА_3 ,
Більше того, позивач був обізнаний як про перебування на перевірці КДКА Закарпатської області вказаної ухвали судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Данка В.Й. щодо неналежної поведінки позивача і про зміст даної ухвали, так і про порушення дисциплінарної справи відносно ОСОБА_1 за результатами цієї перевірки, що підтверджується відповідними доказами, зокрема листом КДКА Закарпатської області від 21 липня 2022 року за вих. № 30, який скерований на адресу позивача та яким повідомлено останнього про початок перевірки відомостей про дисциплінарний проступок вчинений адвокатом. Згідно крекінгу від слідкування поштових відправлень з офіційного сайту Укрпошти 25 липня 2022 року вищевказаний лист вручено особисто ОСОБА_1 ..
Також встановлено, що позивач надав Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області клопотання про відкладення судових засідань у кримінальній справі №308/11370/16-к, призначених на 23 березня 2022 року і на 04 травня 2022 року, по причині запровадження в Україні воєнного стану та його виїздом за межі області в приватних справах і його відсутністю в межах м. Ужгород.
Тобто, у вищевказаних клопотаннях позивач вказав суду причини неможливості його участі 23 березня 2022 року і 04 травня 2022 року в судових засіданнях у кримінальній справі №308/11370/16-к, які не відповідали дійсності, чим увів Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в оману.
Стосовно доводів апелянта, що розгляд дисциплінарної справи по притягненню його до відповідальності, є протиправним, оскільки ОСОБА_1 на час розгляду перебував на лікарняному колегія суддів зазначає наступне.
В матеріалах справи наявна копія Виписки за № 367 із медичної карти стаціонарного хворого (а.с.17, 18).
Згідно вищезазначеної виписки, ОСОБА_1 в період з 03 жовтня 2022 року по 14 жовтня 2022 року дійсно перебував на стаціонарному лікуванні в Лікарні (з поліклінікою) Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області».
Однак, як вбачається із матеріалів адміністративної справи та матеріалів дисциплінарного провадження, відповідач листом від 02 жовтня 2022 року за вих. № 57 повідомив позивача, що розгляд дисциплінарної справи відносно ОСОБА_1 відбудиться 10 жовтня 2022 року о16:00 годині.
Вищезазначений лист був скерований на адресу позивача 02 жовтня 2022 року засобами поштового зв`язку, що підтверджується копією фіскального чеку АТ «Укрпошти» та 05 жовтня 2022 року був вручений особисто позивачеві, що підтверджується трекінгом по відстеженню поштових відправлень № 8800019836202 із офіційного сайту АТ «Укрпошти».
У подальшому, 10 жовтня 2022 року відповідачем прийнято оскаржуване рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
Рішення прийнято у відсутності позивача в період перебування його на лікарняному, однак ОСОБА_1 не вжито заходів щодо повідомлення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області з приводу перебування його на лікарняному, ані засобами поштового зв`язку, ані скеруванням листа на електронну адресу відповідача, ані будь-яким іншим належним чином.
Ні у суді першої інстанції, ні під час апеляційного розгляду, ОСОБА_1 не надав суду доказів, що ним вжито відповідних заходів, що в свою чергу спростовує твердження останнього про протиправність оскаржуваного рішення у зв`язку з його прийняттям у відсутності позивача.
Ні в матеріалах дисциплінарної справи, ні в матеріалах адміністративної справи, суду не надано належного доказу про повідомлення поважність причин відсутності позивача при розгляді дисциплінарного провадження відповідачем відносно нього.
Слід наголосити, що стосовно неповідомлення без поважних причин про неможливість своєї участі 11 липня 2022 року в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з розгляду кримінальної справи №308/11370/16-к ОСОБА_1 взагалі не навів будь-яких доводів на обґрунтування своєї позиції і не надав жодних доказів на її підтвердження.

Також, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу, що Адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Зі змісту Рекомендації № К(80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи, державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11 березня 1980 року, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
При цьому, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення про відмову у порушенні дисциплінарного провадження або навпаки, про порушення дисциплінарного провадження, за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.
Апеляційний суд зауважує, що правову оцінку рішенню кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури суд надає виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності. Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 14.12.2020 у справі №821/1030/17.
Крім того, апеляційний суд звертає увагу, що Верховний Суд у постанові від 20.06.2019 у справі №641/463/16-а прийшов до висновку, про те, що вирішення питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності належить до виключної компетенції дисциплінарних органів, а саме КДКА та ВКДКА, і суд не вправі зобов`язувати відповідачів приймати те чи інше рішення.

З огляду на наведене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що поведінка ОСОБА_1 у вигляді неприбуття без поважних причин до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області для участі у судових засіданнях з розгляду кримінальної справи №308/11370/16-к та не повідомлення цього суду про неможливість своєї участі в судовому засіданні є порушенням вимог статей 7, 12, 12-1, 44 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 09 червня 2017 року, а відтак є невиконанням професійного обов`язків адвоката, передбачених пунктами 1, 6 частини першої статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Відповідно до пунктів 3, 5, 7 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарним проступком адвоката є порушення правил адвокатської етики та невиконання або неналежне виконання ним своїх професійних обов`язків.
Апеляційний суд резюмує, що відповідач маючи на те підстави дійшов висновку про вчинення позивачем дисциплінарного поступку, а відтак правомірно притягнув його до дисциплінарної відповідальності за це.
Відтак,оскаржуване рішення відповідача є законним і правильним по суті, а тому підстави для його скасування відсутні.

Доводи скаржника зазначені в апеляційній скарзі та обставини, окрім вищеописаних, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді, оскільки, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи сторін були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.
Отже, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову.
В підсумку, апеляційний суд переглянув оскаржуване рішення суду і не виявив порушень норм матеріального чи процесуального права, які могли призвести до ухвалення незаконного судового рішення, щоб його скасувати й ухвалити нове.
Міркування  і твердження апелянта не спростовують правильності правових висновків цього рішення, у зв`язку з чим його апеляційна скарга на рішення суду не підлягає задоволенню.
Згідно із статтею 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам статті 242 КАС України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги колегією суддів не встановлено.
Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.
Керуючись ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

                                            ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 03 березня 2023 року в справі №260/4402/22 - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	В. В. Ніколін 	
судді	 	В. С. Затолочний 	
 	 	В. Я. Качмар  	
Повне судове рішення складено 24 липня 2023 року