Постанова
Іменем України                        
          
08 серпня 2023 року
м. Київ
 
справа № 521/3598/21
провадження № 61-3509св23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Стрільчука В. А., Фаловської І. М.,
 
учасники справи: 
 
позивач - ОСОБА_1 , 
 
відповідач -  ОСОБА_2 , 
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу  ОСОБА_1 на постанову  Одеського апеляційного суду від 13 лютого 2023 року в складі колегії суддів: Сегеди С. М., Комлевої О. С.,           Цюри Т. В., 
 
ВСТАНОВИВ:
Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
 
У березні 2021 року  ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації  та відшкодування моральної шкоди.
 
В обґрунтування заявлених вимог ОСОБА_1 зазначила, що вона займала посаду голови правління ОСББ «Весна-Новоселів 53», з якої була звільнена. 
 
Рішенням Господарського суду Одеської області від 27 жовтня 2020 року у справі                № 916/178/20, залишеним без змін постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 14 квітня 2021 року, ОСОБА_1 поновлено на посаді голови правління ОСББ «Весна-Новоселів 53» з 21 грудня 2016 року. 
 
Проте, не дивлячись на її поновлення, ОСОБА_3 , який на той час займав посаду голови правління ОСББ «Весна-Новоселів 53» разом із відповідачем у цій справі продовжували розповсюджувати недостовірну інформацію про неї, перекручували факти та створювали фейки щодо її роботи.
 
Так, до апеляційної скарги, поданої ОСОБА_3 на рішення Господарського суду Одеської області від 27 жовтня 2020 року у справі № 916/178/20, було додано копію письмових пояснень мешканців будинку, які зокрема, також підписала відповідачка ОСОБА_2 .
 
У тексті вказаних пояснень зазначалося, зокрема, що: « ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді голови правління ОСББ «Весна-Новоселів 53», перерахувала грошові кошти в сумі 31 065,92 грн на користь ГС «Житлова інноваційно-впроваджувальна асоціація захисту, підтримки та розвитку української нації», не надала пояснень щодо цих коштів, немає інформації, куди ці кошти поділися, були звернення до поліції щодо факту розтрати ОСОБА_1 грошових коштів на суму 31 065,92 грн, що належать членам ОСББ «Весна-Новоселів 53», що підтверджується витягом з ЄРДР; вводячи в оману мешканців будинку, позивачка ( ОСОБА_1 ), не дочекавшись законної передачі будинку на баланс ОСББ, вимагала сплачувати внески на утримання будинку та прибудинкової території саме на рахунок ОСББ, хоча за фактом обслуговування будинку забезпечувало КП ЖКС «Черьомушки»; позивачку зняли з посади голови ОСББ на законних підставах».
 
Враховуючи наведене, позивачка просила стягнути з відповідачки на свою користь  моральну шкоду у розмірі 5 000,00 грн; спростувати недостовірну та неправдиву інформацію стосовно неї, зобов`язавши відповідачку звернутися до Південно-західного апеляційного господарського суду із заявою про вилучення документа за її підписом.
 
Короткий зміст судових рішень 
 
Рішенням Малиновського районного суду м. Одеса від 24 січня 2022 року, залишеним без змін постановою Одеського апеляційного суду від 13 лютого 2023 року,                                  у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.
 
Рішення суду першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, мотивовано тим, що інформація, яку просить спростувати позивачка, є вираженням суб`єктивної думки відповідача та його оціночними судженнями діяльності посадової особи і що не знайшло свого підтвердження порушення прав позивачки, а вимоги щодо стягнення компенсації з відповідача за завдану моральну шкоду є похідними від основних позовних вимог.
Аргументи учасників справи
 
Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнення її доводів
 
У березні 2022 року до Верховного Суду через систему «Електронний суд»                          ОСОБА_1 подала касаційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Одеського апеляційного суду від 13 лютого 2023 року та направити справу для продовження розгляду до апеляційного суду.        
 
У касаційній скарзі заявниця посилається на пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України (судове рішення оскаржене з підстав, передбачених частинами першою та третьою статті 411 цього Кодексу). Зазначає про те, що суд апеляційної інстанції належним чином не повідомив її про дату, час та місце судового засідання та розглянув справу за її відсутності.
 
Інші учасники не скористалися своїм право на подання до Верховного Суду відзиву на касаційну скаргу.
 
Провадження в суді касаційної інстанції
 
Ухвалою Верховного Суду від 10 квітня 2023 року в складі колегії суддів:               Воробйової І. А., (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., Луспеника Д. Д., відкрито касаційне провадження у справі, витребувано матеріали справи та надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.
 
Підставою відкриття касаційного провадження є пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України.
 
У травні 2023 року до Верховного Суду надійшли матеріали цивільної справи.
 
Розпорядженням Верховного Суду від 30 травня 2023 року у зв`язку з обранням до Великої Палати Верховного Суду судді Воробйової І. А. призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.
 
На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 травня 2023 року, справу призначено судді-доповідачеві: Сердюку В. В., судді, які входять до складу колегії: Стрільчук В. А., Фаловська І. М. 
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
 
Установлено, що рішенням Господарського суду Одеської області від 27 жовтня             2020 року в справі № 916/178/20 задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСББ «Весна-Новоселів 53», приватного нотаріуса Алєксєєвої О. О., поновлено ОСОБА_1 на посаді голови правління ОСББ «Весна-Новоселів 53».
 
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, головою правління ОСББ «Весна- Новоселів 53» Смагіним Г. О. було подано апеляційну скаргу, до якої додано копію письмових пояснень, які, зокрема, також підписала відповідачка ОСОБА_2 . 
 
У тексті вказаних пояснень зазначається, зокрема, що: ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді голови правління ОСББ «Весна-Новоселів 53» перерахувала грошові кошти в сумі 31 065,92 грн на користь ГС «Житлова інноваційно-впроваджувальна асоціація захисту, підтримки та розвитку української нації», не надала пояснень щодо цих коштів, немає інформації, куди ці кошти поділися, були звернення до поліції щодо факту розтрати ОСОБА_1 грошових коштів на суму 31 065,92 грн, що належать членам ОСББ «Весна-Новоселів 53», що підтверджується витягом з ЄРДР; вводячи в оману мешканців будинку, позивачка ( ОСОБА_1 ), не дочекавшись законної передачі будинку на баланс ОСББ, вимагала сплачувати внески на утримання будинку та прибудинкової території саме на рахунок ОСББ, хоча за фактом обслуговування будинку забезпечувало саме КП ЖКС «Черьомушки»; позивачку зняли з посади голови ОСББ на законних підставах.
 
Мотивувальна частина
 
Позиція Верховного Суду
 
За частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.
 
Згідно з абзацом 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
Відповідно до пункту 5 частини першої статті 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.
 
Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги у межах, які стали підставою відкриття касаційного провадження, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
 
Верховним Судом переглядається постанова суду апеляційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги.
 
Відповідно до частин першої, другої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
 
Щодо доводів касаційної скарги про неналежне повідомлення 
 
Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
 
Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
 
У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з апеляційною скаргою на рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 24 січня 2022 року. 
 
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 03 травня 2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 24 січня 2022 року.
 
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 09 червня 2022 року закінчено дії з підготовки справи до апеляційного розгляду. Призначено справу до апеляційного розгляду на 12 годину 00 хвилин 30 листопада 2022 року. В судове засідання викликано осіб, які беруть участь у справі.
 
Про призначення справи до апеляційного розгляду на 12 годину 00 хвилин                                     30 листопада 2022 року ОСОБА_1 направлено повідомлення про виклик на електронну адресу        ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зазначена нею в апеляційній скарзі, як адреса для листування. Повідомлення про виклик отримано адресатом 16 жовтня 2022 року о 13 годині 10 хвилин, що підтверджується довідкою, складеною відповідальною особою Одеського апеляційного суду (том 2, а. с. 90).
 
22 листопада 2022 року ОСОБА_1 подала до апеляційного суду заяву про її участь у судовому засіданні, призначеному на 30 листопада 2022 року, в режимі відеоконференції поза межами приміщенням суду (том 2, а. с. 95).
 
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 24 листопада 2022 року в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції відмовлено. Ухвала направлена ОСОБА_1 на зазначену вище електронну адресу та отримана адресатом 24 листопада 2022 року (том 2, а. с. 98).
 
28 листопада 2022 року ОСОБА_1 подала до апеляційного суджу клопотання про відкладення розгляду справи (том 2, а. с. 99).
 
30 листопада 2022 року судове засідання не відбулося у зв`язку з надходження клопотання про відкладення. Розгляд справи апеляційним судом відкладено на                         01 лютого 2023 року 10 годину 00 хвилин.
 
Повідомлення про виклик направлено ОСОБА_1 на електронну адресу     ІНФОРМАЦІЯ_1  та отримано нею 15 грудня 2022 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (том 2, а. с. 105).
В судове засідання, призначене на 01 лютого 2023 року сторони не з`явилися, причини своєї неявки не повідомили, а тому суд вирішив розглянути справу за їх відсутності. 
 
Відповідно до частини п`ятої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.
 
Частиною восьмою статті 128 ЦПК України передбачено, що днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.
 
Верховний Суд виходить із того, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні, не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, у свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно.
 
Подібні за змістом висновки містяться в постанові Верховного Суду від 08 травня         2023 року в справі № 175/1570/20 (провадження № 61-5087св22).
 
ЄСПЛ зауважив, що зобов`язання використовувати електронний зв`язок для звернення до апеляційного суду має на меті гарантувати належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності шляхом прискорення, полегшення та підвищення надійності процедурних обмінів. Усвідомлюючи бум дематеріалізації правосуддя в державах-членах і виклики, пов`язані з цим, Суд переконаний, що цифрові технології можуть сприяти кращому відправленню правосуддя і бути поставленим на службу правам, гарантованим статтею 6 Конвенції, тому Суд погоджується, що така мета є законною (рішення у справі Xavier Lucas v. France, заява № 15567/20, від 09 червня 2022 року).
 
Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
 
Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 30 листопада        2022 року у справі № 725/486/22 (провадження № 61-7107св22), від 30 листопада                 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22), від 20 січня                 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22).
 
Зважаючи на те, що ОСОБА_1 надала суду свою електронну адресу, тобто бажала та не заперечувала, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом, та з урахуванням того, що судові повістки про виклик її до суду на 30 листопада 2022 року та 01 лютого 2023 року були доставлені до її електронної скриньки, що підтверджено матеріалами справи, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про належне повідомлення заявника про розгляд справи.
 
Відповідно до статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
 
Тобто процесуальним законом надано право суду вирішувати питання про можливість розгляду справи за відсутності сторін, які належним чином повідомлені про розгляд справи, незалежно від причини їх неявки.
 
Згідно з довідкою, складеною секретарем судового засідання, учасники судового процесу в судове засідання, призначене на 01 лютого 2023 року, не з`явилися. Перевіривши причини їх неявки, суд вважав можливим розглянути справу за їх відсутності.
 
Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
 
Колегія суддів Верховного Суду вважає, що апеляційний суд, керуючись положеннями частини другої статті 372 ЦПК України, мав підстави розглянути справу по суті без участі позивачки ОСОБА_1 , повідомленої про дату, час і місце розгляду справи.
 
За таких обставин, аргументи касаційної скарги заявника з посиланням на пункт 5 частини першої статті 411 ЦПК України щодо розгляду справи за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, не заслуговують на увагу та не свідчать про порушення прав позивачки щодо участі у розгляді справи.
 
Таким чином, доводи касаційної скарги, які були підставою для відкриття касаційного провадження не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи.
 
Переглянувши у касаційному порядку судове рішення у межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, Верховний Суд дійшов висновку, що доводи касаційної скарги не спростовують правильність висновків суду апеляційної інстанції і не дають підстав вважати про порушення судом норм процесуального права, тому касаційна скарга є необґрунтованою та підлягає залишенню без задоволення, а оскаржуване судове рішення - залишенню без змін.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань (частина друга статті 410 ЦПК України).
 
Колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.
 
Щодо судових витрат
 
Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.
                                                
Оскільки колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні касаційної скарги, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.
 
Керуючись статтями 400, 401, 402, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
 
Постанову Одеського апеляційного суду від 13 лютого 2023 року залишити без змін.
 
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

 
Судді:                                                                                       В. В. Сердюк
 
В. А. Стрільчук
 
І. М. Фаловська