ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

                                                                                          Головуючий І інстанції:  Бабаєв А.І.
01 серпня 2023 р. 	Справа № 520/1539/22	

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,
Суддів: Курило Л.В. ,  Бегунца А.О. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові адміністративну справу за апеляційною скаргою приватного акціонерного товариства «Люботинський завод «Продтовари» на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2022 року по справі за адміністративним позовом   приватного акціонерного товариства «Люботинський завод «Продтовари» до Північного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про скасування податкового повідомлення-рішення,-
В с т а н о в и в:
21.01.2022р. позивач приватне акціонерне товариство «Люботинський завод «Продтовари» (надалі по тексту - ПАТ «Люботинський завод «Продтовари», підприємство) звернувся до суду з позовом до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (надалі по тексту - Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, податковий орган), в якому просить  скасувати податкове повідомлення-рішення від 30.03.2021р. № 00044070101, прийняте Північним міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.02.2022р. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Люботинський завод «Продтовари» до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про скасування податкового повідомлення-рішення.
16.06.2022р. Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків подано до суду заяву про залишення позовної заяви без розгляду. В обґрунтування вказаної заяви зазначено, що позивачем попущено строк звернення до суду з позовною заявою.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.10.2022р. заяву Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про залишення позову без розгляду задоволено.
Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Люботинський завод «Продтовари» до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про скасування податкового повідомлення-рішення залишено без розгляду.
В обґрунтування прийнятого рішення судом зазначено, що Верховний Суд в постанові від 27.01.2022р. по справі №160/11673/20 зазначив, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Також, вказано, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності. Вказав, що позивачем 10.06.2021р. отримано податкове повідомлення-рішення від 30.03.2021р. № 00044070101, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення. Позивач з позовом про оскарження податкового повідомлення-рішення від 30.03.2021р. № 00044070101 звернувся до суду 21.01.2022р. За таких обставин, суд прийшов до висновку, що позивач звернувся до суду з даним позовом, здійснивши пропуск шестимісячного строку визначеного приписами ч.2 ст.122 КАС України. Суд зазначив, що заяву про залишення позову без розгляду було направлено відповідачем до позивача засобами поштового зв`язку. Проте, позивачем до суду не було подано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом.
Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі позивач ПАТ «Люботинський завод «Продтовари» просить скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 24.10.2022 р. та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.
В апеляційній скарзі позивача зазначає, що судом першої інстанції не враховано, що позовна заява ПрАТ «Люботинський завод «Продтовари» до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про скасування податкового повідомлення- рішення була подана до Харківського окружного адміністративного суду 21.01.2022р., тобто ще до прийняття Верховним Судом вищевказаної постанови, на правові висновки якої посилається суд першої інстанції при залишенні позову без розгляду.
Крім того, зазначає, що Верховний Суд у наведеній постанові зазначає, що попередньо застосовувалася практика звернення з такими позовами протягом 1095 днів з моменту отримання повідомлення-рішення. Тому судова палата наголосила на тому, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.
Вказує, що  суд першої інстанції не звернув увагу на той факт, що остаточна зміна сталої судової практики щодо застосування строків звернення до суду з 1095 днів до шести місяців відбулася тільки 27.01.2021р., тоді як позовну заяву, яка була залишена без розгляду, було подано до прийняття цієї постанови, а отже ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 24.10.2022р. по справі № 520/1539/22 суперечить правовим висновкам Верховного суду, викладеним у той же постанові від 27.01. 2021р. про можливість застосування строку звернення до суду в 6 місячний термін тільки після зміни попередньої судової практики, а саме, не раніше 27.01.2022р.
Таким чином, на думку скаржника суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для подальшого вирішення даної справи та при прийнятті ухвали про залишення позову без розгляду порушив норми процесуального права, що у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України є підставою для скасування ухвали і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
У відзиві на апеляційну скаргу, відповідач Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.
Доводи, наведені відповідачем в обґрунтування, викладеного у відзиві, за змістом аналогічні доводам, що наведені ним у заяві про залишення адміністративного позову без розгляду.
За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення на підставі ст. 320 КАС України слід скасувати, з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду.
Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Верховний Суд в постанові від 27.01.2022р. по справі №160/11673/20 зазначив, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Також, вказано, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.
Колегія суддів зазначає, що згідно з п. 5 ч. 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Відповідно до ч. ч. 1-3 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
З аналізу викладених положень, колегія суддів дійшла висновку, що питання дотримання позивачем строку звернення з позовом з`ясовується судом на стадії відкриття провадження, а його пропуск є підставою для повернення позовної заяви, якщо суд дійде висновку, що причини, з яких його пропущено, не відповідають критеріям поважності.
Разом з тим, законодавець допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду.
Водночас, колегія суддів наголошує, що закріплений у частинах першій-третій статті 123 КАС України порядок дає підстави для висновку, що в обох випадках (як і до, так і після відкриття провадження) застосуванню процесуальних наслідків пропуску строку звернення до суду має передувати оцінка судом зазначених у заяві позивача причин пропуску такого пропуску.
До відкриття провадження у справі реалізація відповідних процесуальних гарантій відбувається шляхом залишення позовної заяви, поданої поза межами строків звернення до суду, без руху з пропозицією подати заяву про його поновлення або вказати інші, ніж ті, що зазначені в позовній заяві, підстави для поновлення строку.
Також, Кодексом адміністративного  судочинства України урегульовано механізм залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, факт якого встановлено після відкриття провадження у справі, у частині третій статті 123 КАС України визначено, що позов залишається без розгляду, якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.
Як встановлено матеріалами справи, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.02.2022 р. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Люботинський завод «Продтовари» до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про скасування податкового повідомлення-рішення.
Розгляд справи здійснювався в порядку спрощеного провадження.
Тобто, під час відкриття провадження у справі суд першої інстанції вважав, що позов подано з дотриманням встановленого у статті 122 КАС України строку звернення до суду.
16.06.2022р. Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків подано до суду заяву про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки позивачем пропущено строк звернення до суду з позовною заявою. 
Разом з тим,  в матеріалах справи відсутні належні докази щодо направлення та отримання позивачем заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду та відповідно відсутні докази щодо наявності у позивача можливості надати свої міркування/заперечення щодо поданої заяви, звернутись із заявою про поновлення строку звернення до суду.
Колегія суддів вважає помилковими висновки суду першої інстанції про те, що заяву про залишення позову без розгляду було направлено відповідачем до позивача засобами поштового зв`язку.
В матеріалах справи міститься лише фіскальний чек (а.с 83) який міститься лише відомості про направлення ПРАТ ЛЮБ ЗД ПРОДТОВА (62433 Люботин) - 14.06.2022р. рекомендованого листа № 215600426655. 
Будь-якої іншої інформації щодо змісту такого відправлення в наведеного документу не відображено.
При цьому згідно інформації з сайту АТ "Укрпошта" за трек-номером, вказаному на фіскальному чеку - 215600426655 – «Дані про відправлення за номером 215600426655 на даний час відсутні, тому що не зареєстровані в системі.».
Інших доказів отриманням позивачем заяви про залишення позову без розгляду матеріали справи не містять. 
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що дій, направлених на реалізацію процесуальних гарантій позивача надати докази на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд першої інстанції не вжив.
Колегія суддів зазначає, що здійснення судом першої інстанції розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не звільняє суд першої інстанції від обов`язку щодо надання позивачу можливості подати суду свої міркування/заперечення щодо заяви про залишення позову без розгляду, звернутись із заявою про поновлення строку звернення до суду та не давало суду першої інстанції права розглядати заявлене клопотання про залишення позову без розгляду без з`ясування позиції позивача.
За таких обставин, якщо у суду виникли сумніви щодо дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду з позовом вже після відкриття ним провадження у справі, останній, виходячи зі змісту приписів ч.3 ст.123 КАС України, повинен був з`ясувати це питання, шляхом надання позивачу можливості обґрунтувати питання дотримання ним такого строку поданням відповідної заяви (клопотання) до суду.
На неможливість залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду без надання позивачеві можливості заявити клопотання про поновлення такого строку Верховний Суд вказував у постановах від 23.09.2020р. у справі №640/5645/19, від 15.12.2021р. у справі №300/34/20, від 20.10.2022р. у справі №380/16907/21, від 08.06.2023р. справа № 320/11911/21, від 31.05.2023р. справа № 160/9356/22.
Матеріалами справи встановлено, що дій, направлених на реалізацію процесуальних гарантій позивача, шляхом надання можливості звернення з відповідною заявою (клопотанням) до суду останній не вжив, як це передбачено ч.3 ст.123 КАС України.
При цьому, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що Верховний Суд відступив від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах у постанові від 27.01.2022р. у справі № 160/11673/20, в якій зауважив, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.
З урахуванням наведеного вище, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права, оскільки, виявивши факт пропуску позивачем строку звернення до суду, не вчинив дій щодо надання позивачу можливості повідомити про причини поважності пропуску строку звернення до суду, тобто діяв не у спосіб, визначений процесуальним законом, залишив адміністративний позов в частині позовних вимог без розгляду, чим обмежив право позивача на оскарження спірного податкового повідомлення-рішення.
Таким чином, аналізуючи наведені вище правові норми та встановлені фактичні обставини справи у їх сукупності, колегія суддів вважає, що у спірних правовідносинах суд першої інстанції, залишаючи позовну заяву в частині позовних вимог без розгляду, дійшов передчасного висновку.
Інші доводи апеляційної скарги на висновки колегія суддів не впливають.
При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Згідно з ч.1 ст.320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
З врахуванням наведених вище правових норм та встановлених фактичних обставин справи у їх сукупності колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви в частині позовних вимог без розгляду, тому оскаржувану ухвалу суду першої інстанції необхідно скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 252, 308, 310, 312, 320, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства «Люботинський завод «Продтовари»- задовольнити.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2022 року - скасувати.
Справу за адміністративним позовом приватного акціонерного товариства «Люботинський завод «Продтовари» до Північного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про скасування податкового повідомлення-рішення направити до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова Другого апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		Л.В. Мельнікова 	
Судді	   	Л.В. Курило    А.О. Бегунц