ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 550/247/23  Номер провадження 33/814/1123/23	Головуючий у 1-й інстанції Оболєнська С.А.  Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.	

Категорія: стаття 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2023 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі:
судді Пікуля В.П.,
при секретарі Сальній Н.О.,

за участі захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності – адвоката Євтухової В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 

на постанову судді Чутівського районного суду Полтавської області від 16 березня 2023 року про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення 

стосовно:  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, 
В С Т А Н О В И В:

Зміст оскаржуваної постанови 
Постановою Чутівського районного суду Полтавської області від 16 березня 2023 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого статтею 173 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 грн. 
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 536 грн. 80 коп.
Згідно з постановою судді, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за те, що вона 31 січня 2023 року близько 17 год. 30 хв., перебуваючи в громадському місці по вул. Панаса Мирного в смт Скороходове вчинила хуліганські дії відносно ОСОБА_2 , а саме: висловлювалася нецензурною лайкою, намагалася вчинити бійку, чим порушила громадський порядок та спокій громадян та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП.
Позиції осіб, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення
Вимоги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Не погодившись із постановою Чутівського районного суду Полтавської області від 16 березня 2023 року, ОСОБА_1 оскаржила її в апеляційному порядку, в якій посилаючись на невідповідність висновків місцевого суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, прохала скасувати оскаржуване судове рішення та провадження по вказаній справі закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП, а саме за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення.
На думку скаржника, суд першої інстанції належним чином не дав оцінку її діям та формально віднісся до дослідження матеріалів справи. 
Щодо явки та позиції учасників провадження в суді апеляційної інстанції
Захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності – адвокат Євтухова В.В. взявши участь у відкритому судовому засіданні, вимоги апеляційної скарги підтримала та прохала їх задовольнити. 
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи. 
Мотиви суду
Відповідно до частини сьомої статті 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.
Згідно зі статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статтею 245 КУпАП закріплено завдання провадження в справах про адміністративні правопорушення, якими є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно зі статтею 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Диспозиція статті 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.
Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого статтею 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.
Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.
Громадське місце - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже, громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.
З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
Склад адміністративного правопорушення, передбачений статтею 173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.
Як вбачається з матеріалів справи та судового рішення, при розгляді даної справи суд першої інстанції достатньо повно, об`єктивно та всебічно дослідив наявні у ній письмові матеріали та дійшов правильного висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, і такий висновок, всупереч тверджень скаржника, ґрунтується на наявних у матеріалах справи доказах.
Відтак, винуватість ОСОБА_1 у порушенні статті 173 КУпАП, за обставин, викладених у постанові, всупереч доводів апеляційної скарги, підтверджується наявними у справі доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 056915 від 31 січня 2023 року (а.с.2), письмовими поясненнями ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а.с.5-6) та відеозаписом (а.с.3).
Вказані докази отримані з дотриманням встановленого законом порядку та у передбачений законом спосіб, а отже відсутні будь-які сумніви у їх достовірності та істинності.
Протокол про адміністративне правопорушення складено відповідно до вимог статті 256 КУпАП та уповноваженою особою. 
З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції при розгляді даної справи були повно, всебічно та об`єктивно встановлено фактичні обставини та правильно надано оцінку зібраним у справі доказам, керуючись законом суд прийшов до законного та обґрунтованого висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, а доводи апеляційної скарги щодо відсутності підстав для притягнення останнього до адміністративної відповідальності спростовуються матеріалами справи у їх сукупності.
Щодо інших доводів апеляційної скарги
Посилання у апеляційній скарзі на ту обставину, що в діях ОСОБА_1 відсутній хуліганський мотив, а вона лише запитала коли ОСОБА_4 поверне їй викрадені речі, не дають підстави для задоволення апеляційної скарги, оскільки вказані доводи спростовуються матеріалами справи, із яких вбачається, що ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою, намагалася вчинити бійку, чим порушила громадський порядок та спокій громадян. При цьому, характер вчинених дій та місце вчинення свідчать, що ОСОБА_1 усвідомлювала, що її дії протиправні та передбачала, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагнула до цього.
Доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_2 відмовився від проходження судово-медичної експертизи не виключають наявність у ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 173 КУпАП. Слід також звернути увагу, що при визнанні ОСОБА_1 винною у чиненні вищевказаного адміністративного правопорушення, суд не посилався на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_2 .
Аргументи апеляційної скарги стосовно того, що пояснення ОСОБА_3 є сумнівними тому, що він є товаришем ОСОБА_2 також не дають підстав для задоволення апеляційної скарги, так як суд першої інстанції оцінив докази у їх сукупності, а матеріали справи не містять даних, які б не давали можливості взяти до уваги пояснення вказаного свідка. 
Висновки суду
Таким чином, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції було прийнято законне і обґрунтоване рішення щодо винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, з наведенням обґрунтованої мотивації прийнятого рішення.
Стягнення накладене у відповідності з вимогами статті 33 КУпАП, у межах, установлених цим Кодексом, з урахуванням характеру вчиненого правопорушення, особи порушника, ступеню його вини та майнового стану.
Судове рішення належним чином мотивоване і відповідає вимогам статті 283 КУпАП. Порушень закону, які були б підставою для скасування постанови суду не встановлено.
Відповідно до пункту 1 частини восьмої статті 294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін.
Враховуючи викладене, апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись статтею 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Постанову судді Чутівського районного суду Полтавської області від 16 березня 2023 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського 
апеляційного суду                                                         В.П. Пікуль