Ухвала
 
17 серпня 2023 року
місто Київ
 
справа № 359/9758/20
провадження № 61-9184ск23
 
Верховний Суд, який діє у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду Погрібного С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 
на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2023 року
у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Богунського відділу державної виконавчої служби у м. Житомирі Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Хмельницький), Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , Акціонерне товариство «УКРСИББАНК», про визнання недійсним правочину,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 30 червня 2023 року із використанням засобів поштового зв`язку направила до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2023 року в частині залишення без змін рішення суду першої інстанції, ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову повністю.
Ухвалою від 24 липня 2023 року Верховний Суд залишив без руху касаційну скаргу та надав заявнику строк для виконання її вимог.
Верховний Суд відмовив у задоволенні клопотання  ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору та констатував,що заявник повинна сплатити судовий збір у розмірі 5 044,80 або надати документи, що підтверджують підстави для звільнення її від сплати судового збору.
Заявник 03 серпня 2023 року із використанням засобів електронного зв`язку направила до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги разом із клопотанням про звільнення від сплати судового збору та доказами на підтвердження наявності підстав для його задоволення.
Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.
Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
За змістом вимог касаційної скарги заявник оскаржила рішення судів першої та апеляційної інстанцій в частині вирішення позову про:
- визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки, площею 0, 0688 га, кадастровий номер 3220888000:04:001:0434, розташованої за адресою: Київська область, Бориспільський район, Щасливська сільська рада, яку реалізовано на електронних торгах 19 жовтня 2020 року;
- визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронних торгів від 19 жовтня 2020 року № 507364, складеного та підписаного переможцем торгів ОСОБА_1 та заступником генерального директора ДП «СЕТАМ» ОСОБА_4 з продажу земельної ділянки для індивідуального садівництва, площею 0, 0688 га, кадастровий номер 3220888000:04:001:0434, розташованої за адресою: Київська область, Бориспільський район, Щасливська сільська рада, реєстраційний номер лота 444678;
- визнання недійсним та скасування акта про проведення електронних торгів від 23 жовтня 2020 року, складеного державним виконавцем Богунського ВДВС у м. Житомирі.
У справі № 359/9758/20 сплата судового збору передбачена за трьома вимогами немайнового характеру.
Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру встановлюються у 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 01 січня 2020 року становив 2 102, 00 грн (на момент подання позову).
Сума судового збору за подання позовної заяви за вимогами немайнового характеру, з якою звернулася у 2020 році фізична особа у цій справі, становить 0 ,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840, 80 грн).
За правилом частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Оскільки у справі сплата судового збору передбачена за пред`явлені три вимоги немайнового характеру розмір судового збору, який підлягав сплаті за подання такого позову, складав 2 522, 40 грн (840, 80 х 3), за подання касаційної скарги підлягає сплаті судовий збір у розмірі 5 044, 80 грн (2 522, 40 х 200 %).
Усуваючи недоліки касаційної скарги ОСОБА_1 повторно клопотала про звільнення її від сплати судового збору.
Клопотання заявник обґрунтовувала тим, що через скрутне матеріальне становище позбавлена можливості сплатити судовий збір за подання касаційної скарги. На підтвердження цього надала копію довідки із Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування щодо ОСОБА_1 (форма ОК-7, форма ОК-5) від 31 липня 2023 року, відповідно до який розмір її доходу за 2022 рік становив 78 600, 00 грн.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Приписи пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах, і так само це правило не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, § 59).
Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, § 111).
Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
Частиною третьою статті 136 ЦПК України визначено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Згідно із частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, ураховуючи відомості про майновий стан заявника за 2022 рік (78 600, 00 грн), Верховний Суд встановив підстави для зменшення заявникові розміру належного до сплати судового збору, проте відмовляє у задоволенні клопотання про звільнення її від сплати судового збору. У такому висновку Суд виходить з потреби у забезпеченні відповідального та добросовісного виконання учасниками розгляду справи своїх процесуальних обов`язків та реалізації наданих процесуальним законом повноважень.
Суд зменшує заявникові розмір судового збору за подання скарги до суду касаційної інстанції до 3 930, 00 грн, що становить 5 % доходу ОСОБА_1 за 2022 рік, який вона повинна оплатити у строк, визначений у цій ухвалі суду касаційної інстанції. На підтвердження сплати судового збору суду потрібно надати документ, що підтверджує його оплату.
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
Наведені обставини свідчать про існування потреби продовжити ОСОБА_1  строк для усунення недоліків касаційної скарги з метою подання нею доказів сплати судового збору.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються приписи статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Суд роз`яснює, що якщо позивач (тут - заявник) не усуне недоліки позовної заяви (тут - касаційної скарги) у строк, встановлений судом, заява (скарга) вважається неподаною і повертається позивачеві (заявникові) (частина третя статті 185 ЦПК України).
Керуючись статтями 127, 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання  ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.
Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору за подання касаційної скарги до 3 930, 00 грн.
Продовжити  ОСОБА_1 строк для усунення недоліків у касаційній скарзі тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали суду, що не підлягатиме подальшому продовженню.
У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                           С. О. Погрібний