УХВАЛА

09 серпня 2023 року 
м. Київ

справа №520/4315/22
адміністративне провадження № К/990/27343/23  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача: Желтобрюх І.Л., суддів: Білоуса О.В., Блажівської Н.Є., 
перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2023 року у справі за позовом Науково-виробничого підприємства "Промтехснаб" товариства інвалідів Київського району м. Харкова до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про скасування податкового повідомлення-рішення, -
в с т а н о в и в :
Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2023 року відмовлено у відкритті провадження за апеляційними скаргами Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19 січня 2023 року та на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2023 року по справі №520/4315/22.
Не погоджуючись із зазначеними ухвалами та вважаючи, що вони постановлені з порушенням норм процесуального права, Головне управління ДПС у Харківській області подало касаційну скаргу.
В обґрунтування касаційної скарги її заявник посилається на те, що неможливість сплати судового збору, у зв`язку з неналежним фінансуванням податкового органу, намір вчинення процесуальної дії в строк є поважними причинами пропуску строку на оскарження судового рішення та неповинні перешкоджати доступу до правосуддя, а повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення та є безумовною підставою для поновлення такого процесуального строку, однак апеляційний суд цього не врахував і безпідставно відмовив у відкритті апеляційного провадження. 
При вирішенні питання про наявність підстав до відкриття касаційного провадження за означеною скаргою, Верховний Суд виходить з такого.
Частиною третьою статті 295 КАС України (яка визначає загальний строк на апеляційне оскарження) передбачено, що строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
У свою чергу, згідно з пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі.
Як вбачається зі змісту ухвалених у цій справі судових рішень, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 15 травня 2023 року первинну апеляційну скаргу на основне рішення було повернуто апелянту.
Між тим, суд апеляційної інстанції продовжував апелянту строки для усунення недоліків апеляційної інстанції згідно ухвали суду від 26 квітня 2023 року.
Вдруге з апеляційною скаргою на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19 січня 2023 року податковий орган звернувся 13 червня 2023 року.
Разом з тим, 13 червня 2023 року податковим органом подано апеляційну скаргу на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2023 року.
Другий апеляційний адміністративний суд встановивши, що апеляційні скарги подані з пропуском передбаченого процесуальним законом строку, клопотання не містить достатніх обґрунтованих підстав та доказів, щодо наявності поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження, ухвалами від 28 червня 2023 року, визнав неповажними вказані апелянтом підстави, залишив скарги без руху і запропонував скаржнику усунути вказані недоліки шляхом зазначення інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.
На виконання вимог ухвал суду, податковим органом було подано заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень.
В обґрунтування скаржник зазначав, що первинну апеляційну скаргу на основне судове рішення по суті спору було подано в межах строків на апеляційне оскарження, також вважає, що повернення такої апеляційної скарги не позбавляло скаржника права на повторне звернення до суду в порядку, встановленому законом, чим скористався апелянт, не втрачаючи процесуального інтересу звернувшись вдруге з апеляційною скаргою в найкоротший термін після повернення апеляційної скарги, через 4 тижні. Враховуючи викладене, відповідач просив суд, визнати причини пропуску процесуального строку поважними та поновити строк на апеляційне оскарження. 
Аналізуючи наведені апелянтом обставини поважності пропуску строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд визнав їх неповажними, та ухвалами від 13 липня 2023 року, які є предметом касаційного оскарження, відмовив відповідачеві у відкритті апеляційного провадження. При цьому, суд виходив з того, що положеннями КАС України передбачено можливість повторного звернення до суду з апеляційною скаргою, яку було повернуто, однак, це не свідчить про те, що повторно апелянт може звернутися до суду в будь-який довільний строк, без дотримання часових рамок, встановлених процесуальним законом, оскільки в такому разі порушуватиметься принцип юридичної визначеності, який є одним з основоположних аспектів верховенства права, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.
Суд врахував, що вдруге апеляційну скаргу було подано лише 13.06.2023, тобто через 27 днів після отримання копії вказаної ухвали, при цьому доказів поважності причин пропущення строку з 17.05.2023 по 13.06.2023 відповідачем не надано.
Щодо поданої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження додаткового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2023 року, суд зазначив, що відповідач не навів жодних обґрунтованих пояснень неможливості своєчасно подати апеляційну скаргу та не надав доказів поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження додаткового рішення.
Суд виходив з того, що відповідачем не надано жодних пояснень разом з доказами неможливості подати апеляційну скаргу в період з 10.02.2023 (дата отримання додаткового рішення від 07.02.2023) по 13.06.2023 (дата подання апеляційної скарги), що становить понад чотири місяці, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості встановити поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження.
Так, статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Тобто, особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. 
Це стосується і заявників, які діють як суб`єкти владних повноважень й, до того ж, є бюджетними установами, фінансування яких здійснюється з Державного бюджету України, в тому числі щодо видатків на сплату судового збору, а тому кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі такої установи своєчасно і у повному обсязі.
Варто зауважити, що питання поважності причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку, з урахуванням обставин справи і належних доказів поважності пропуску процесуального строку на оскарження.
Відтак, органи влади (у тому числі й податкові), що діють як суб`єкти владних повноважень від імені Держави та є учасниками процесу, мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не повинні допускати затримки та невиправданого зволікання при виконанні своїх процесуальних обов`язків.
Стосовно доводів скаржника, про те, що сплата судових витрат є перешкодою в  доступі до правосуддя, то колегія суддів вважає їх  безпідставними, оскільки право на апеляційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.
Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання апеляційної скарги здійснюється судом апеляційної інстанції у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на апеляційне оскарження судового рішення.
Разом з тим, податковий орган, як при неодноразовому поданні апеляційної скарги, так і в межах встановленого у подальшому судом апеляційної інстанції строку, не вказав підстав для поновлення строку апеляційного оскарження, які б ґрунтувались на наявності обставин, що відповідають наведеним вище критеріям.
Зважаючи на викладене, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження у даній справі суд апеляційної інстанції не допустив порушення норм процесуального права, оскільки апеляційна скарга подана поза межами строку апеляційного оскарження, а наведені податковим органом підстави для поновлення цього строку обґрунтовано визнані судом неповажними.
Відповідно до пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.
За змістом частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
За такого правового регулювання та обставин справи Верховний Суд дійшов висновку про необґрунтованість касаційної скарги та необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.
Керуючись статтями 248, 333 КАС України,
у х в а л и в :
Відмовити у відкритті касаційного провадження за скаргою Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2023 року у справі №520/4315/22.
Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач:                                                       І.Л. Желтобрюх
Судді                                                                             О.В. Білоус
                                                                                      Н.Є. Блажівська