СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2023 року                                         м. Харків                        Справа № 905/73/22  

          Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Сгара Е.В., суддя Гетьман Р.А., суддя Склярук О.І.
при секретарі судового засідання Ламановій А.В.
за участю представників сторін:
від прокурора: Хряк О.О. – посвідчення №072721 від 01.03.2023
від позивача: не з`явився
від відповідача-1: не з`явився
від відповідача-2: не з`явився
розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз” (вх. № 20 Д/1)       
на рішення Господарського суду Донецької області від 16.11.2022 (повний текст складено 28.11.2022) у справі № 905/73/22 (суддя Аксьонова К.І.)
за позовом заступника керівника Волноваської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Східного офісу Держаудитслужби, м. Дніпро
до відповідачів:
1) Комунального підприємства “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель”, м. Краматорськ Донецької області;
2) Товариства з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз”, м. Дружківка, Донецька область,
про визнання недійсним рішення тендерного комітету Комунального підприємства “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель”, оформленого протоколом від 09.07.2021 №37; визнання недійсним договору №28/07/21 від 28.07.2021

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Донецької області від 16.11.2022 у справі №905/73/22:
-позов задоволено;
-визнано недійсним рішення тендерного комітету Комунального підприємства “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель”, оформлене протоколом від 09.07.2021 №37;
-визнано недійсним договір підряду №28/07/21 від 28.07.2021, укладений між Комунальним підприємством “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель” та Товариством з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз”;
-стягнуто з Комунального підприємства “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель” на користь Донецької обласної прокуратури витрати зі сплати судового збору в сумі 2270,00 грн; 
-стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз” на користь Донецької обласної прокуратури витрати зі сплати судового збору в сумі 2270,00 грн.
Не погодившись із вищевказаним рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз” звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просить скасувати рішення Господарського суду Донецької області від 16.11.2022 у справі № 905/73/22 та прийняти нове рішення, яким в позові відмовити.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги скаржником зазначено наступне:
- захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень. Водночас, Східним офісом Держаудитслужби не наведено причини, які перешкоджають йому самостійно звернутись до суду. При цьому, таке право прямо передбачено Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016;
- твердження суду про те, що строк з часу первісного звернення прокурора до позивача щодо виявлених при проведенні закупівлі порушень до звернення прокурора до суду складав біля двох місяців та розцінюється судом як розумний для самостійного реагування позивача, є хибним;
- невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладеного захисту, зокрема, через закінчення перебігу позовної давності. 
Апелянт вважає, що приймаючи до уваги те, що пунктом 10.1. Договору підряду передбачено, що останній набирає чинності з дати його підписання та діє до 31.12.2022. За таких обставин строк позовної давності не сплив та навіть не розпочався;
- дії Східного офісу Держаудитслужби зі складання протоколів про адміністративні правопорушення та направлення їх до Краматорського міського суду Донецької області розгляду, не свідчить про небажання Східного офісу Держаудитслужби захищати інтереси держави, а навпаки – свідчить про належне виконання своїх обов`язків. 
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.01.2023 сформовано наступний склад колегії суддів: головуючий суддя Геза Т.Д., суддя Терещенко О.І., суддя Тихий П.В.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 27.01.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою  Товариства з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз”  на рішення Господарського суду Донецької області від 16.11.2022  у справі № 905/73/22.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 17.02.2023 призначено справу №905/73/22 до розгляду на "22" березня 2023 р. об 11:00 год.
На адресу Східного апеляційного господарського суду 21.02.2023 від Волноваської окружної прокуратури надійшли заперечення на апеляційну скаргу, якими прокурор просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін з підстав, викладених у вказаному документі.
У зв`язку із перебуванням головуючого судді Гези Т.Д. на лікарняному судове засідання, призначене на 22.03.2023 у справі 905/73/22, не відбулося.  
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 03.04.2023 повідомлено учасників справи, що судове засідання відбудеться "10" травня 2023 р. о 13:00 год.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 10.05.2023 розгляд справи відкладено на 07 червня 2023 року о 09:45 год.
Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.05.2023, у зв`язку із звільненням у відставку головуючого судді  Гези Т.Д., сформовано наступний склад колегії суддів: головуючий суддя Сгара Е.В., судді Гетьман Р.А., Склярук О.І.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 05.06.2023 прийнято справу №905/73/22 до провадження та призначено її до розгляду на 05.07.2023 об 10:00 год. 

Прокурор в судовому засіданні 05.07.2023 заперечив проти задоволення апеляційної скарги, вважає оскаржуване рішення суду першої інстанції законним та таким, що підлягає залишенню без змін.
Позивач в судове засідання 05.07.2023 не з`явився, в процесі розгляду апеляційної скарги надав клопотання про розгляд справи без участі його представника, яке було розглянуто та задоволено судом.
Відповідач-1 в судове засідання 05.07.2023 не з`явився. 
Відповідач-2 в судове засідання 05.07.2023 не з`явився, через канцелярію суду надав клопотання про відкладення розгляду апеляційної скарги на іншу дату. В обґрунтування вказаного клопотання зазначив, що директор підприємства Єрьоміна М.М. не має змоги взяти участь у судовому засіданні через незалежні від неї обставини, в штаті підприємства відсутні юристи, а через скрутне матеріальне становище відсутня можливість залучити адвоката для представництва інтересів підприємства в суді.   
Розглянувши вищевказане клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз” про відкладення розгляду апеляційної скарги, судова колегія апеляційного господарського суду дійшла висновку щодо залишення його без задоволення, зважаючи на ненадання жодних доказів, які би свідчили про неможливість директора Товариства з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз” прийняти участь в судовому засідання, приймаючи до уваги те, що явка сторін не визнавалась обов`язковою та, встановлений діючим законодавством, принцип вирішення спору впродовж розумного строку.

Перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази по справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила наступне.
Як вбачається із матеріалів справи, 17.06.2021 опубліковано оголошення про проведення відкритих торгів UA-2021-06-17-003514-с, замовник – Комунальне підприємство “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель”; вид предмета закупівлі – роботи “Реконструкція технологічної частини каналізаційних очисних споруд м. Волноваха” (код ДК 021-2015-45454000-4 – “Реконструкція”, ДСТУ Б Д.1.1-1:2013); строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг – від 30.07.2021 до 30.07.2022; розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі 61774063,20грн; вид забезпечення тендерних пропозицій – безумовна електронна банківська гарантія; розмір забезпечення тендерних пропозицій – 308870,00UAН; кінцевий строк подання тендерних пропозицій – 05.07.2021 17:00; дата та час проведення електронного аукціону – 06.07.2021 13:31. 
Згідно реєстру отриманих тендерних пропозицій до участі у процедурі закупівлі UA-2021-06-17-003514-с подано пропозиції від двох учасників, а саме: ТОВ “Авто-М” (цінова пропозиція 60811380,46 UAН з ПДВ) та ТОВ “Інтех-Буд Союз” (цінова пропозиція 60204107,16 UAН з ПДВ).
Відповідно до протоколу розкриття тендерних пропозицій UA-2021-06-17-003514-с замовником розглянуто пропозицію ТОВ “Інтех-Буд Союз” та встановлено, що його тендерна пропозиція відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації; підстави для відмови, встановлені ст.17 Закону України “Про публічні закупівлі” – відсутні
Рішенням тендерного комітету Комунального підприємства “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель”, оформленим протоколом від 09.07.2021 №37, прийнято пропозицію ТОВ  “Інтех-Буд Союз” на закупівлю “Реконструкція технологічної частини каналізаційних очисних споруд м.Волноваха” (UA-2021-06-17-003514-с).
За наслідком проведеної закупівлі 28.07.2021 між Комунальним підприємством “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель” (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз” (підрядник) укладений договір підряду №28/07/21, відповідно до умов якого підрядник прийняв на себе зобов`язання на свій ризик виконати роботи згідно робочого проекту: “Реконструкція технологічної частини каналізаційних очисних споруд м.Волноваха”. (ДСТУ Б Д.1.1-1:2013; код за ДК 021-2015 – 45454000-4 “Реконструкція”), а замовник прийняти та оплатити такі роботи відповідно до проектно-кошторисної документації.
Доказів виконання/часткового виконання сторонами договору підряду №28/07/21 від 28.07.2021 матеріали справи не містять. 
За результатом проведення моніторингу закупівлі UA-2021-06-17-003514-с Східним офісом Держаудитслужби в Донецькій області складений висновок від 04.10.2021, з якого вбачається, що тендерна пропозицій ТОВ “Інтех-Буд Союз” не відповідає кваліфікаційним критеріям, визначеним ст. 16 Закону України “Про публічні закупівлі”, а саме: відповідно до вимог пункту 3 Додатку 2 до тендерної документації на підтвердження наявності в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій учасником надано довідку від 30.06.2021 №30/06-1, в якій зазначено перелік з 99 одиниць обладнання, орендованого за договору оренди 30.06.2021 № 30/06/Т. При цьому документи у підтвердження наявності зазначеного в довідці обладнання та матеріально-технічної бази з підтвердженням права власності та/або на договірних умовах, у тому числі оренди, у складі тендерної пропозиції учасника відсутні. Крім цього встановлено, що тендерна пропозиція учасника ТОВ “Інтех-Буд Союз” не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації Замовника. Відповідно пункту 1 Розділу 3 тендерної документації замовником вимагалося підтвердження відповідності пропозиції учасника необхідним технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі, у тому числі відповідній технічній специфікації (у разі потреби – планам, кресленням, малюнкам чи опису предмета закупівлі) у вигляді листа-гарантії - згідно з Додатком 5 до тендерної документації. На вимоги Додатку 5 до тендерної документації учасником ТОВ “Інтех-Буд Союз” в складі тендерної пропозиції не надано довідку в довільній формі за підписом керівника з печаткою учасника з описом робіт, які будуть виконуватись учасником та їх відповідність технічним, якісним та кількісним вимогам до предмета закупівлі, встановленим замовником у пункті 6 Розділ 3 тендерної документації. Отже замовник в порушення пунктів 1 та 2 ч.1 ст. 31 Закону України “Про публічні закупівлі” не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ “Інтех-Буд Союз” та уклав з ним договір підряду.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель у висновку визначено зобов`язання замовника торгів здійснити заходів щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розірвати договір з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Як свідчать матеріали справи заходів з розірвання договору підряду №28/07/21 від 28.07.2021 відповідачами вчинено не було. 
Наведені вище обставини стали підставою для звернення заступника керівника Волноваської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Східного офісу Держаудитслужби до Господарського суду Донецької області з позовом до Комунального підприємства “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель” та Товариства з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз” про визнання недійсним рішення тендерного комітету Комунального підприємства “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель”, оформленого протоколом від 09.07.2021 №37 та визнання недійсним укладеного між відповідачами за результатом закупівлі договору підряду №28/07/21 від 28.07.2021.
Як вже зазначалось вище, рішенням Господарського суду Донецької області від 16.11.2022 у справі №905/73/22: позов задоволено; визнано недійсним рішення тендерного комітету Комунального підприємства “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель”, оформлене протоколом від 09.07.2021 №37; визнано недійсним договір підряду №28/07/21 від 28.07.2021, укладений між Комунальним підприємством “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель” та Товариством з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз”;
При перегляді рішення місцевого господарського суду із врахуванням меж апеляційного перегляду згідно положень ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів апеляційного господарського суду виходить з наступного.

Статтею 131-1 Конституції України  встановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює: підтримання публічного обвинувачення в суді; організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно з частиною 3  статті 53 Господарського процесуального кодексу України  у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Частиною 4 вказаної статті встановлено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі  обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених  статтею 174 цього Кодексу.
Відповідно до  статті 19 Конституції України  органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Тобто, імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01.04.2008  № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади  Конституції  та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.
Відповідно до частин 1, 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави,  якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження,  а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.  Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.  Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1-3 частини 4  статті 23 Закону України "Про прокуратуру").
При цьому, розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої  статті 129 Конституції України).
Таким чином, відповідно до частини третьої  статті 23 Закону України «Про прокуратуру»  прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.
Прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
"Нездійснення захисту" має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Конституційний Суд України у рішенні від 08.04.1999 № 3-рп/99, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" дійшов висновку, що державні інтереси закріплюються як нормами  Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорон землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.
Наведене Конституційним Судом України розуміння поняття "інтереси держави" має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у  статті 131-1  Конституції України  та  статті 23 Закону України "Про прокуратуру".
У пунктах 37-40, 43-47 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020  у справі №912/2385/18 зазначено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому  статтею 23 Закону України «Про прокуратуру»,  прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів  протягом розумного  строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як:  значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 № 2939-XII (із змінами та доповненнями) (далі - Закон № 2939-XII).
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно, за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (ч. 2 ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в України").
Відповідно до абз. 8 та 13 п.п. 4 п. 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 (із змінами) (далі - Положення), Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі; усуненням виявлених недоліків і порушень.
Держаудитслужба, згідно з абз. 20, 22 п. 6 Положення, для виконання покладених на неї завдань має право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених з порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами; порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.
За п.7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23 затверджено Положення про Східний офіс Держаудитслужби, згідно якого компетентним суб`єктом Державної аудиторської служби на території Донецької області виступає її Східний офіс.
З огляду на те, що Східний офіс Держаудитслужби, уповноважений державою здійснювати відповідні функції щодо здійснення контролю за дотриманням законодавства про закупівлі, зазначений орган правомірно визначено прокурором в якості позивача у справі.
У розглядуваній справі, звертаючись з позовною заявою в інтересах держави, прокурором зазначено, що має місце порушення інтересів держави, яке є наслідком укладення оспорюваного договору за бюджетні кошти всупереч положенням чинного законодавства, виконання зобов`язань за якими створюють загрозу до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів. Отже, враховуючи, що правовідносини з використання бюджетних коштів становлять суспільний економічний інтерес, а при укладенні спірних договорів було порушено вимоги чинного законодавства, має місце порушення економічних інтересів держави. При цьому, такі дії створюють загрозу економічній безпеці держави, порушують порядок проведення публічних закупівель, надають підстави для корупційних проявів, ставлять одного учасника у нерівне становище поряд з іншими, не дозволяють забезпечити належне виконання закуплених послуг.
В свою чергу, суб`єктом владних повноважень не вчинено заходів щодо оскарження незаконного договору у судовому порядку
Приймаючи до уваги вищенаведене, Волноваська окружна прокуратура Донецької області звернулась до Східного офісу Держаудитслужби із повідомленням №51-375вих-21 від 22.12.2021, яким повідомила, що має намір звернутися до Господарського суду Донецької області із позовом про визнання недійсним рішення тендерного комітету, оформлене протоколом від 09.07.2021 №37 та визнання недійсним договір підряду №28/07/21 від 28.07.2021.
При цьому, зверненню прокурора до суду 28.12.2021 передувало звернення прокурора до позивача з листом від 22.10.2021 №51-2895 вих-21 про надання інформації про усунення виявлених порушень та відновлення порушених інтересів держави, у відповідь на який Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області листом від 01.11.2021 повідомило про те, що за результатами моніторингу складено та оприлюднено в електронній системі закупівель висновок з зобов`язанням щодо усунення порушень, які замовник не усунув, а висновок не оскаржив суді. Також позивач повідомив про складання протоколів про адміністративні правопорушення та направлення їх до Краматорського міського суду Донецької області для подальшого розгляду справ..
Отже, строк з часу первісного звернення прокурора до позивача щодо виявлених при проведенні закупівлі порушень до моменту звернення прокурора до суду, складав більше двох місяців, у зв`язку із чим Східний офіс Держаудитслужби мав достатньо часу для самостійного відновлення порушених інтересів держави. Зазначене свідчить про розумність наданого прокурором позивачу строку для самостійного реагування останнім на зазначене прокурором порушення інтересів держави. 
Наявні в матеріалах справи документи свідчать про те, що позивач не продемонстрував при виявленні порушень в сфері публічних закупівель наміру самостійно звернутись до суду з позовом з метою визнання недійсними рішення тендерного комітету та договору підряду. 
Доводи апелянта, щодо хибності висновку суду першої інстанції про те, що строк з часу первісного звернення прокурора до позивача щодо виявлених при проведенні закупівлі порушень до звернення прокурора до суду складав біля двох місяців та розцінюється судом як розумний для самостійного реагування позивача,  не приймається колегією суддів апеляційної інстанції, оскільки вказані посилання апелянта фактично ґрунтуються лише на незгоді із результатами вирішення спору місцевим господарським судом.
При цьому, розумність строку щодо невжиття компетентним органом жодних заходів після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави захисту не лише у випадку закінчення перебігу позовної давності, а і з врахуванням інших обставин.
При цьому, апелянт безпідставно ототожнює строк протягом якого компетентний орган має право звернутися до суду за захистом порушеного права із строком дії оспорюваного договору підряду від 28.07.2021.
Що стосується складання Східним офісом Держаудитслужби протоколів про адміністративні правопорушення та направлення їх до Краматорського міського суду Донецької області, вказані дії свідчать лише про вчинення позивачем дій, направлених на притягнення відповідальних осіб Замовника до адміністративної відповідальності, а не до відновлення порушених інтересів держави шляхом визнання оспорюваного договору та рішення тендерного комітету недійсними.
Наведені вище обставини свідчать, що у спірних правовідносинах прокурором у повному обсязі виконано процесуальний обов`язок, передбачений ст. 53 ГПК України та ст.23 Закону України "Про прокуратуру".

Як вбачається з матеріалів справи, сутність розглядуваного спору полягає у визнанні недійсними рішень тендерного комітету та договору про закупівлю через недодержання процедур, передбачених  Законом України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до частин 1, 2  ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Господарські договори укладаються за правилами, встановленими  Цивільним кодексом України  з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.(ч.7  ст.179 Господарського кодексу України).
У відповідності до  ст. 626 Цивільного кодексу України  договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Вирішуючи спір про визнання недійсним договору, суд повинен з`ясувати, зокрема, підстави для визнання недійсним договору, оскільки недійсність правочину може наступати лише з певним порушенням закону.
Відповідно до ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч. 1 - 3, 5 та 6 ст. 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним.
Статтею 203 Цивільного кодексу України встановлені загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлені  Законом України «Про публічні закупівлі».
Метою закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до ст.11 Закону України “Про публічні закупівлі” відповідальною за організацію та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі є уповноважена особа, яка визначається або призначається замовником одним з таких способів: 1) шляхом покладення на працівника (працівників) із штатної чисельності функцій уповноваженої особи як додаткової роботи з відповідною доплатою згідно із законодавством; 2) шляхом введення до штатного розпису окремої (окремих) посади (посад), на яку буде покладено обов`язки виконання функцій уповноваженої особи (уповноважених осіб); 3) шляхом укладення трудового договору (контракту) згідно із законодавством.
В пункті 4 Розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону України “Про публічні закупівлі” визначено, що до 1 січня 2022 року: 1) замовник може утворювати тендерний комітет (комітети) для організації та проведення процедур закупівель. Замовник має право визначити уповноважену особу (осіб) та тендерний комітет (комітети), за умови що кожен із них буде відповідальним за організацію та проведення конкретних процедур закупівель. Для цілей цього Закону тендерний комітет - це службові (посадові) та інші особи замовника, призначені відповідальними за організацію та проведення процедур закупівлі згідно із цим Законом. Тендерний комітет діє на засадах колегіальності та неупередженості. Членство в тендерному комітеті не повинно створювати конфлікт між інтересами замовника та учасника чи між інтересами учасників процедури закупівлі, наявність якого може вплинути на об`єктивність і неупередженість прийняття рішень щодо вибору переможця процедури закупівлі. Склад тендерного комітету та положення про тендерний комітет у разі створення затверджуються рішенням замовника. До складу тендерного комітету входять не менше п`яти осіб. У разі якщо кількість службових (посадових) осіб у штатній чисельності працівників замовника є меншою, ніж п`ять осіб, до складу тендерного комітету мають входити всі службові (посадові) особи замовника. Керівництво роботою тендерного комітету здійснює його голова. Голова тендерного комітету призначається замовником, організовує роботу комітету та несе персональну відповідальність за виконання покладених на комітет функцій. Не можуть входити до складу тендерного комітету та/або визначатися уповноваженими особами посадові особи та представники учасників, члени їхніх сімей, а також народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим та депутати міської, районної у місті, районної, обласної ради. Тендерний комітет планує закупівлі, складає та затверджує річний план закупівель, здійснює вибір процедури закупівлі, проводить процедури закупівель, забезпечує рівні умови для всіх учасників, об`єктивний та чесний вибір переможця, забезпечує складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань публічних закупівель, визначених цим Законом, забезпечує оприлюднення інформації та звіту щодо публічних закупівель відповідно до цього Закону, здійснює інші дії, передбачені цим Законом. Рішення тендерного комітету оформлюється протоколом із зазначенням дати прийняття рішення. У рішенні відображаються результати поіменного голосування членів комітету, присутніх на засіданні тендерного комітету, з кожного питання. Протокол підписується всіма членами комітету, присутніми на його засіданні. У разі відмови члена тендерного комітету підписати протокол про це зазначається у протоколі з обґрунтуванням причин відмови.
Згідно ч.1 ст.13  Закону України “Про публічні закупівлі”, закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.
Відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі заінтересовані особи. Для проведення відкритих торгів має бути подано не менше двох тендерних пропозицій (ч.ч.1, 2 ст.20 Закону України “Про публічні закупівлі”).
Відповідно до ч.ч.1-3 ст.16 Закону України “Про публічні закупівлі” замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю. У разі встановлення кваліфікаційного критерію фінансової спроможності замовник не має права вимагати надання підтвердження обсягу річного доходу (виручки) у розмірі більшому, ніж очікувана вартість предмета закупівлі (пропорційно очікуваній вартості частини предмета закупівлі (лота) в разі поділу предмета закупівель на частини).
За приписами  ст.22 Закону України “Про публічні закупівлі” тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав. У тендерній документації зазначаються відомості, перелічені у ч.ч.2 – 3 цієї норми.
Згідно ст.23 Закону України “Про публічні закупівлі” технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики. Характеристики товарів, робіт або послуг можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, надання послуги (послуг).
Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у    ст.17    цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації (ч.1 ст.26 Закону України “Про публічні закупівлі”).
За змістом ч.1 ст.29 Закону України “Про публічні закупівлі” оцінка тендерних пропозицій/пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, шляхом застосування електронного аукціону.
Відповідно до ч.ч.9– 12 ст.29 Закону України “Про публічні закупівлі” після оцінки тендерних пропозицій/пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію/пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною. Строк розгляду тендерної пропозиції/пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Такий строк може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель протягом одного дня з дня прийняття відповідного рішення. У разі відхилення тендерної пропозиції/пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію/пропозицію у списку пропозицій, розташованих за результатами їх оцінки, починаючи з найкращої, у порядку та строки, визначені цією статтею. Якщо оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до    ч.3    ст.10 цього Закону, замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації до проведення оцінки тендерних пропозицій у строк, що не перевищує 20 робочих днів. За результатами розгляду замовником в електронній системі закупівель відповідно до    ст.10    цього Закону складається та оприлюднюється протокол розгляду всіх тендерних пропозицій. 
Відповідно до ч.1 ст. 31 Закону України “Про публічні закупівлі” замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: 1) учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим  статтею 16  цього Закону та/або наявні підстави, встановлені  частиною першою  статті 17 цього Закону; не відповідає встановленим  абзацом першим  частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства; зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з  частиною п`ятнадцятою  статті 29 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції; не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей; не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в  частині чотирнадцятій  статті 29 цього Закону; визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог  частини другої  статті 28 цього Закону; 2) тендерна пропозиція учасника: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією; є такою, строк дії якої закінчився; 3) переможець процедури закупівлі: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених  статтею 17  цього Закону; не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до  частини другої  статті 41 цього Закону; не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.
Матеріали справи свідчать, що в пункті 5 розділу 3 Тендерної документації замовником визначено, що для підтвердження інформації про відповідність учасника кваліфікаційним критеріям учасники завантажують окремими файлами в електронну систему закупівель кольорово відскановані документи згідно з переліком та вимогами замовника, визначеними у додатку №2 тендерної документації.
В п.3 додатку №2 тендерної документації визначений перелік документів, які повинен надати учасник для підтвердження, зокрема наявності в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, а саме: Довідку на фірмовому бланку (у разі наявності таких бланків) в довільній формі за підписом керівника або уповноваженої особи учасника про наявність обладнання (відповідно до кошторису) та матеріально-технічної бази, необхідних для виконання робіт, що є предметом закупівлі. 
У разі відсутності власного обладнання та матеріально – технічної бази та/або використання їх на договірних умовах та/або отримання необхідних для (виконання робіт) від інших фізичних/юридичних осіб, про це зазначається у довідці із наданням документів, що підтверджують право користування обладнанням та матеріально-технічною базою або наданням завірених учасником копій договорів на підставі яких учасник користується обладнанням чи матеріально – технічною базою та/або отримує необхідні для постачання товару (виконання робіт, надання послуг) від інших фізичних/юридичних осіб. Документальне підтвердження наявності обладнання та матеріально-технічної бази, необхідних для (виконання робіт) надається по кожному зазначеному у довідці з підтвердженням права власності та/або на договірних умовах, у тому числі оренди (п.3 додатку №2 тендерної документації).
В підтвердження відповідності тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз” кваліфікаційним критеріям, останнім до тендерної пропозиції додано довідку №30/06-1 від 30.06.2021 про наявність матеріально-технічної бази та обладнання, в якій зазначено перелік 99 одиниць орендованого обладнання на підставі договору оренди №30/06/Т від 30.06.2021.
Проте, у складі поданої Товариством з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз” тендерної пропозиції був відсутній договір оренди №30/06/Т від 30.06.2021, що не відповідає вимогам тендерної документації та не заперечується жодним учасником судового процесу.
В свою чергу, додатком №5 до тендерної документації “Документальне підтвердження відповідності технічним, якісним та кількісним вимогам предмета закупівлі” встановлено, що учасник має надати довідку в довільній формі за підписом керівника з печаткою учасника з описом робіт, які будуть виконуватись учасником та їх відповідність технічним, якісним та кількісним вимогам до предмета закупівлі, встановленим замовником у п.6 “Інформація про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі” Розділ 3 Тендерної документації. Даний документ відскановується та завантажується в електронну систему закупівель окремим файлом (Ім`я файлу: “Технічний опис робіт.pdf”) безпосередньо учасником з датою завантаження до завершення періоду прийому пропозицій у форматі Portable Document Format (PDF) з розширенням .pdf. Тип файлу: “Документи, що підтверджують відповідність”.
Матеріали справи свідчать, що на вимогу додатку 5 до тендерної документації Товариства з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз” не надано довідку в довільній формі за підписом керівника з печаткою учасника з описом робіт, які будуть виконуватись учасником та їх відповідність технічним, якісним та кількісним вимогам до предмета закупівлі в підтвердження відповідності пропозиції відповідача-2 необхідним технічним, якісним та кількісним характеристикам. 
Приймаючи до уваги відсутність в складі тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз” договору оренди №30/06/Т від 30.06.2021 в підтвердження використання обладнання та матеріально-технічної бази на договірних умовах (оренда) та довідки в довільній формі за підписом керівника з печаткою учасника з описом робіт, які будуть виконуватись учасником та їх відповідність технічним, якісним та кількісним вимогам до предмета закупівлі, наведені обставини свідчать про відсутність у учасника закупівлі встановленого ст.16 Закону України “Про публічні закупівлі” та тендерною документацією кваліфікаційного критерію (наявність обладнання та матеріально-технічної бази) та невідповідність тендерної пропозиції відповідача-2 умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації замовника.
Наведені вище обставини свідчать, що пропозиція ТОВ “Інтех-Буд Союз” мала бути відхилена тендерним комітетом Комунального підприємства “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель” на підставі п.п.1, 2 ч.1 ст. 31 Закону України “Про публічні закупівлі” як така, що не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст.16 Закону України “Про публічні закупівлі” та умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації замовника.
Проте, Комунальне підприємство “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель” всупереч вищевказаних положень законодавства не відхилило пропозицію ТОВ “Інтех-Буд Союз” та рішенням тендерного комітету від 09.07.2021 прийняло пропозицію останнього, що в свою чергу зумовило подальше укладання між відповідачами за результатом спірної закупівлі договору підряду №28/07/21 від 28.07.2021.
Наведені вище обставини свідчать про наявність правових підстав для визнання недійсним рішення тендерного комітету Комунального підприємства “Дирекція з капітального будівництва адміністративних і житлових будівель”, оформленого протоколом від 09.07.2021 №37 та договору підряду №28/07/21 від 28.07.2021, про що було вірно зазначено судом першої інстанції.

Доводи апелянта були спростовані в даній постанові апеляційного господарського суду, крім того, судова колегія апеляційної інстанції зазначає, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1  статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1  статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що судом першої інстанції в повному обсязі досліджені обставини, що мають значення для справи, у зв`язку із чим апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а рішення Господарського суду Донецької області від 16.11.2022 у справі №905/73/22  підлягає залишенню без змін.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 129, 269, 270, 275, 276, 281, 282, 283, 284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю “Інтех-Буд Союз” на рішення Господарського суду Донецької області від 16.11.2022 у справі №905/73/22 – залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Донецької області від 16.11.2022 у справі №905/73/22 – залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження в касаційному порядку встановлені статтями 286-289 ГПК України.

Головуючий суддя                                                                       Е.В. Сгара

Суддя                    Р.А. Гетьман 

Суддя                    О.І. Склярук

                     Повний текст постанови складено та підписано 05.07.2023 року