ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6162/23 Справа № 216/3668/20 	  	Суддя у 1-й інстанції - Кузнецов Р.О. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2023 року                                                                м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:
головуючого судді Агєєва О.В.,
суддів:         Кішкіної І.В., Корчистої О.І., 
за участю секретаря судового засідання Шумило І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в м.Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу №216/3668/20 за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Щигарцева Ігоря В`ячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «УКРФІНАНС ГРУП», приватний нотаріус Снежко Дмитро Віталійович, ОСОБА_2 , про визнання недійсним електронних торгів, з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 вересня 2022 року, постановлену у складі судді Кузнецова Р.О., -
ВСТАНОВИВ:

У червні 2020 року до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Щигарцева Ігоря В`ячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «УКРФІНАНС ГРУП», приватного нотаріуса Снежка Дмитра Віталійовича, ОСОБА_2 про визнання недійсним електронних торгів.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 вересня 2022 року позов ОСОБА_1 було залишено без розгляду.

Не погодившись з зазначеною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив ухвалу суду скасувати, направивши справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
В обґрунтування зазначив, що згідно ухвали від 13.10.2021 року судове засідання було призначено на 15.03.2022 року, при цьому повідомлення про виклик - на 15.02.2022 року. Справа містить довідку про те, що позивачу було направлено смс повідомлення на наступну дату судового засідання - 26.05.2022 року. Однак повідомлення вона не отримувала, оскільки перебувала за межами країни через оголошений воєнний стан, позивач не мала можливості укласти договір з адвокатом, про час та дату судових засідань 26.05.2022 року, 01.09.2022 року вона не була повідомлена, не прибула у судові засідання, оскільки не перебувала на території держави.

Відзив на апеляційну скаргу сторонами не надано.
Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.
Апеляційний суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи, які не з`явились в судове засідання, оскільки, відповідно до частини 2 ст.372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Згідно з частиною першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підстав повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвала суду першої інстанції не в повній мірі відповідає вказаним вимогам закону.

З матеріалів справи вбачається, що у червні 2020 року до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Щигарцева Ігоря В`ячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «УКРФІНАНС ГРУП», приватного нотаріуса Снежка Дмитра Віталійовича, ОСОБА_2 про визнання недійсним електронних торгів.
Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу від 22 липня 2020 року було відкрито провадження у справі.
Вбачається, що розгляд справи неодноразово відкладався у зв`язку з неявкою сторін.
Зокрема, ухвалою суду від 13 жовтня 2021 року розгляд справи було призначено на 15.03.2022 року.
Згідно довідки судове засідання, призначене на 15.03.2022 року було відкладене на 26.05.2022 року у зв`язку з перебуванням судді у нарадчій кімнаті.
Згідно довідки про доставку SMS-повідомлення, судова повістка на 26.05.2022 року на 09.00 у справі №216/3668/20, доставлена позивачу на номер телефону НОМЕР_1 - 15.03.2022 року.
Згідно довідки судове засідання, призначене на 26.05.2022 року було відкладене на 01.09.2022 року у зв`язку з неявкою учасників справи.
Згідно довідки про доставку SMS-повідомлення, судова повістка на 01.09.2022 року на 09.00 у справі №216/3668/20, доставлена позивачу на номер телефону НОМЕР_1 26.05.2022 року.

Постановляючи 01.09.2022 року ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач у підготовче судове засідання призначене на 26.05.2022р. не з`явилась, про час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлялась належним чином, відповідно до вимог ЦПК України, шляхом направлення судової повістки-повідомлення про підготовче судове засідання, яку було отримано позивачем про що свідчить довідка про доставку SMS-повідомлення від 15.03.2022р.. У наступне підготовче судове засідання призначене на 01.09.2022р., позивач повторно не з`явилась, про час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлялася належним чином, за допомогою судової повістки-повідомлення про підготовче судове засідання, яку було отримано позивачем, про що свідчить довідка про доставку SMS-повідомлення від 26.05.2022р.

Апеляційний суд не може погодитися з даним висновком, вважає його передчасним та зазначає наступне.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналізуючи зміст зазначених норм процесуального закону, слід дійти висновку, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.
Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.
Відповідно до положень статті 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів, надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Згідно з ч.13 цієї статті, за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

В матеріалах справи міститься довідки про доставку SMS, згідно яких позивачу було доставлено SMS-повідомлення про судові засідання. Проте ці довідки не можуть вважатися доказом належного повідомлення про дату, час і місце судового засідання, оскільки згідно пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомленнь, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року №73, текст судової повістки може бути надісланий судом учаснику SMS-повідомленням лише після подання ним до суду заявки про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом роздруковування та заповнення учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України.
В матеріалах справи наведена заявка позивача відсутня.
За таких обставин, не можна вважати, що суд першої інстанції належним чином повідомив позивача про дату, час і місце судового засідання.
Саме такого висновку дійшов Верховний Суд в постановах від 31 січня 2023 року у справі № 693/812/21, 10 листопада 2022 року у справі № 440/222/19, від 26 жовтня 2022 року у справі № 666/6309/13-ц.

За таких обставин відсутні підстави стверджувати про належність повідомлення позивача у два останні судові засідання. Отже, на момент розгляду зазначеного питання відсутня така обов`язкова умова для залишення позову без розгляду як належне повідомлення позивача.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Елементом права на справедливий судовий розгляд є право на доступ до суду. 
Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.
Судом не враховано пункт 36 рішення Європейського суду з прав людини «Голдер проти Сполученого Королівства», оскільки суд не здійснив остаточного вирішення справи через заявлений ним брак компетенції. Згідно пункту 25 рішення Європейського суду з прав людини «Кутіч проти Харватії» право на доступ до суду включає не тільки право ініціювати судове провадження, але й право одержати вирішення справи судом. Відсутність вирішення судом справи становить порушення права на доступ до суду (пункт 31 рішення у справі «Ганчі проти Італії»). 
Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.
Право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (Белле проти Франції, § 38). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (Белле проти Франції, § 36; Нун`єш Діаш проти Португалії).
Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії).

Згідно із статтею 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Оскільки суд першої інстанції порушив порядок встановлений для вирішення питання, залишив без розгляду позовну заяву без з`ясування належним чином усіх обставин, які мають значення по справі, що призвело до помилкового вирішення питання, то за таких обставин ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Оскільки розгляд справи по суті не було закінчено, підстав для розподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 вересня 2022 року - скасувати. Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.        

Судді: