ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 року	Львів	Справа № 260/3992/22 пров. № А/857/6858/23	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії: 
головуючого судді:                                        Гуляка В.В.
суддів:                                                              Коваля Р.Й., Довгополова О.М. 
за участі секретаря судового засідання:           Скрутень Х.Б. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , 
на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2023 року (суддя - Маєцька Н.Д., час ухвалення - 10:10 год., місце ухвалення - м.Ужгород, дата складання повного тексту - 03.03.2023), 
в адміністративній справі №260/3992/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, 
про скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, 

                                                            встановив:   

У жовтні 2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із адміністративним позовом до відповідача Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, в якому просив: 1) скасувати наказ ГУНП в Закарпатській області №1806 від 20.09.2022 року в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області; 2) скасувати наказ ГУНП в Закарпатській області №171о/с від 20.09.2022 року відносно підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області; 3) поновити підполковника поліції ОСОБА_1 на службі в посаді заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області; 4) стягнути з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу. 
Відповідач в суді першої інстанції позовних вимог не визнав, подавши свій відзив. Просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. 
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 23.02.2023 у задоволенні позовної заяви - відмовлено. 
З цим рішенням суду першої інстанції не погодився позивач та оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає апелянт, що рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим, а тому підлягає скасуванню з підстав, наведених в апеляційній скарзі. 
В обґрунтування апеляційних вимог апелянт покликається на те, що відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції обмежився згодою з висновками службового розслідування без надання йому оцінки на предмет наявності ознак дисциплінарного проступку та не навів обґрунтування наявності ознак такого проступку. Вважає скаржник, що необхідно конкретизувати кваліфікацію установленого порушення поліцейським вказаних вимог шляхом чіткого визначення у чому саме полягає таке порушення, і таке відповідає позиції Верховного Суду у постановах від 23 січня 2020 року у справі №520/8550/18, від 28 лютого 2020 року у справі №818/1274/17, від 21 липня 2022 року №160/11795/20. Також судом першої інстанції не з`ясовано в чому саме полягає вчинення проступку в порушенні позивачем вимог Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану України», наказів Національної поліції України від 08.04.2022 №242 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території Україні воєнного стану», наказу ГУНП області від 25.02.2022 №455 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності», наказу Національної поліції України «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 №507. На переконання апелянта, матеріали, зібрані під час службового розслідування в своїй сукупності не вказують на наявність дисциплінарного проступку. Оскільки в поясненнях ОСОБА_1 , поясненнях ОСОБА_2 , ОСОБА_3 міститься зовсім інша інформація, що не відповідає поясненням ОСОБА_4 , дисциплінарна комісія мала можливість запропонувати провести одночасні опитування та скласти відповідну довідку. Тому не зрозумілим для скаржника є те, яким чином надано перевагу поясненням ОСОБА_4 та відхилено його пояснення та інших опитуваних осіб. Також зауважує апелянт, що матеріали службового розслідування не містять протоколу обшуку та вилучення вказаної суми в розмірі 15000 гривень, що знову ж таки вказує на провокаційні дії відносно позивача і неповноту з`ясування обставин та зібрання матеріалів під час службового розслідування. Стосовно вказаних обставин суд взагалі залишив повз уваги ключові доводи позивача, при цьому судове рішення взагалі не містить мотиви, чому суд вважає ту чи іншу обставину доведеною або не доведеною, чому суд врахував одні докази, але не взяв до уваги інших доказів. При вирішенні справи по суті просить суд особливу увагу звернути на те, чи мало місце порушення позивачем перелічених відповідачем нормативно-правових актів та закону, вказаного в наказі, що в сукупності стало підставою для його звільнення. Тому вважає апелянт, що висновки суду першої інстанції є передчасними, та такими, що зроблені без повного з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, а оцінка наявних у матеріалах справи доказів здійснена без дотримання положень статті 90 КАС України. 
За результатами апеляційного розгляду апелянт (позивач) просить оскаржене рішення суду від 23.02.2023 скасувати та прийняти нове рішення, задоволивши позовну заяву. 
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, у якому висловив незгоду із її доводами, вважає рішення суду першої інстанції законним, обґрунтованим та винесеним у відповідності до норм матеріального права з дотриманням процесуальних норм Кодексу адміністративного судочинства України. Просить відмовити в задоволені апеляційної скарги, залишивши оскаржене рішення суду без змін. 

Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та докази по справі, обговоривши доводи, межі та вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, вважає, що дану апеляційну скаргу слід задоволити частково. 

Судом встановлено такі фактичні обставини справи. 
Позивач ОСОБА_1 проходив службу в органах Національної поліції України. 
Так, наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 25 серпня 2022 року №150 о/с призначено майора поліції ОСОБА_1 заступником начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 29 серпня 2022 року (а.с. 187 т.1). 
Судом досліджено матеріали службового розслідування (а.с. 36-195 т.1) щодо оголошення підозр у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.368 ч.3 КК України окремим працівника відділень №1 та №2 Мукачівського РУП ГУНП, та встановлено, що відповідно до рапорту т.в.о. начальника управління головної інспекції ГУНП в Закарпатській області Цюпко Є. 16 вересня 2022 року в рамках розслідування кримінального провадження №42022070000000167, розпочатого 02.09.2022 року Шостим слідчим відділом (із дислокацією в місті Ужгороді) Територіального управління ДБР розташованого у місті Львові за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України за оперативним супроводом працівників Управління Служби безпеки України в Закарпатській області, оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.368 ч.3 КК України (одержання службовою особою неправомірної вигоди за вчинення чи невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду з використанням наданої їй влади чи службового становища, вчинене службовою особою, яка займає відповідне становище) заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області, підполковнику поліції ОСОБА_1 .. ОСОБА_1 затримано відповідно до статті 208 КПК України. 
Відповідно до інформаційної довідки Головного управління Національної поліції в Закарпатській області "Про оголошення працівникам окремих територіальних підрозділів поліції ГУНП в Закарпатській області підозри та проведення слідчих дій" 16 вересня 2022 року в рамках розслідування кримінального провадження №42022070000000167 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.368 ч.3 КК України ОСОБА_1 (а.с. 40 т.1). 
У вищевказаній інформаційній довідці зазначено, що з матеріалів кримінального провадження вбачається, що в кінці серпня 2022 року мешканець міста Сваляви Мукачівського району Закарпатської області громадянин ОСОБА_5 , перебуваючи в цьому же населеному пункті, зустрівся з ОСОБА_1 , запропонував останньому грошову винагороду за не створення ним перешкод, а також вирішення з начальником відділення поліції №2 Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області підполковником поліції ОСОБА_6 питання про не зупинення та не проведення працівниками поліції детального огляду транспортних засобів, які належать зазначеному громадянину під час перевезення територією м. Сваляви та смт. Воловець Мукачівського району сезонних ягід (чорниці звичайної) та грибів. 16 вересня 2022 року слідчими шостого слідчого відділу (із дислокацією в місті Ужгороді) територіального управління ДБР розташованого у місті Львові, на підставі ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області проведено обшуки у службовому кабінеті ОСОБА_1 , а також за місцем його проживання АДРЕСА_1 . За результатами проведених слідчих дій у службовому кабінеті ОСОБА_1 виявлено та вилучено ноутбук, мобільний телефон марки "Нокіа", стартовий пакет оператора мобільного зв`язку "Водафон", 4 записника, альбом для малювання з записами, інші папери з записами. ОСОБА_1 затримано відповідно до статті 208 КПК України, доставлено до Шостого слідчого відділу (із дислокацією в місті Ужгороді) Територіального управління ДБР розташованого у місті Львові для допиту. 
Наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 16 вересня 2022 року №1776  "Про створення дисциплінарної комісії, організацію проведення службового розслідування та відсторонення окремих поліцейських відділення поліції №1 та відділення поліції №2 Мукачівського районного управління ГУНП в Закарпатській області від виконання службових обов`язків (посади)" оголошено персональний склад дисциплінарної комісії Головного управління національної поліції в Закарпатській області та доручено голові дисциплінарної комісії службове розслідування провести у формі письмового провадження (а.с. 43 т.1). 
Вищевказаним наказом відсторонено позивача від виконання службових обов`язків (посади). 
За результатами службового розслідування за фактами порушення службової дисципліни та законності окремими працівниками відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП та Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області складено висновок від 20 вересня 2022 року, який затверджений начальником ГУНП в Закарпатській області (а.с. 140-165 т.1). 
Відповідно до висновку службового розслідування, дисциплінарна комісія вважала, що за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, ч.1 ст.64 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію", підпункту 1«д» пункту першого статті 4, пункту 3 частини першої статті 6, статті 22 (зі змінами від 14 жовтня 2014 року №1700 - VII, статті 24 та статті 28 Закону України "Про запобігання корупції", пунктів 6, 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, розділу II та V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, частини 4 статті 40 Кодексу законів про працю України, Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану України", наказів Національної поліції України від 08.04.2022 №242 "Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території Україні воєнного стану", наказу ГУНП області від 25.02.2022 №455 "Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності", наказу Національної поліції України "Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції" від 19.07.2022 №507, що виразилося у грубому порушенні службової дисципліни та законності, укритті від обліку відомостей про кримінальні правопорушення, неповідомлення керівництва про факти отримання від гр. ОСОБА_4 неправомірної вигоди, невиході на службу у період з 29.08.2022 по 16.09.2022, порушенні етичних норм поведінки поліцейського, скоєнні проступку, який дискредитує поліцію та поліцейського, заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_1 , відповідно до підпункту 7 пункту 3 статті 13 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити із служби в поліції. 
Наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 20 вересня 2022 року №1806 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП та Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області" до позивача ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с. 13, 31 т.1). 
Із змісту цього Наказу №1806 від 20 вересня 2022 року видно, що позивача ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, ч.1 ст.64 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію", підпункту 1«д» пункту першого статті 4, пункту 3 частини першої статті 6, статті 22 (зі змінами) від 14 жовтня 2014 року №1700 - VII, статті 24 та статті 28 Закону України "Про запобігання корупції", пунктів 6, 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, розділу II та V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, частини 4 статті 40 Кодексу законів про працю України, Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану України", наказів Національної поліції України від 08.04.2022 №242 "Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території Україні воєнного стану", наказу ГУНП області від 25.02.2022 №455 "Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності", наказу Національної поліції України "Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції" від 19.07.2022 №507, що виразилося у грубому порушенні службової дисципліни та законності, укритті від обліку відомостей про кримінальні правопорушення, неповідомлення керівництва про факти отримання від гр. ОСОБА_4 неправомірної вигоди, невиході на службу у період з 29.08.2022 по 16.09.2022, порушенні етичних норм поведінки поліцейського, скоєнні проступку, який дискредитує поліцію та поліцейського. 
Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 20 вересня 2022 року №171о/с «По особовому складу», підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, відповідно до ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію", звільнено зі служби в поліції за п.6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), з 20 вересня 2022 року (а.с. 12, 32 т.1). 
Не погодившись із вказаними наказами про звільнення, позивач звернувся до адміністративного суду з даним позовом. 

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку про доведення факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку та порушення вимог, які вказані в спірному наказі №1806 від 20 вересня 2022 року. В той же час, щодо встановленого службовим розслідуванням порушення позивачем ч.4 ст.40 КЗпП України, що полягало у не виході на службу у період з 29 серпня 2022 року по 16 вересня 2022 року, суд вважав, що висновки службового розслідування у цій частині є необґрунтованими та не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи. Враховуючи інші доведені вчинені позивачем дисциплінарні проступки, окружний суд вважав, що оскаржувані накази, прийняті відповідачем на підставі та в межах повноважень, передбачених чинним законодавством, що свідчить про відсутність підстав для їх скасування. Щодо решти позовних вимог, то суд вважав, що такі є похідними від вимог про визнання протиправними та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та наказу  про звільнення позивача зі служби щодо яких суд дійшов висновку про відмову в їх задоволенні, а отже, і такі вимоги не підлягають задоволенню. 
Суд апеляційної інстанції частково погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного. 
Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн. 
Наведені норми означають, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень. 
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку (ч.2 ст.2 КАС України). 
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені   Законом України від 02.07.2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580-VIII). 
Відповідно до ч.1 ст.3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується   Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до   Конституції   та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами. 
Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №580-VIII, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. 
Положеннями ч.1 ст.59 Закону №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. 
Відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. 
Водночас, на поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018р. №2337-VII (далі - Дисциплінарний статут). 
Відповідно до ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу. 
Відповідно до ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом. 
Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. 
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. 
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. 
Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з посади. 
Колегія суддів також враховує, що відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. 
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. 
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. 
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. 
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. 
Наведені правові норми дають підстави для висновку, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення. 
Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. №893 (далі - Порядок №893). 
Пунктом 1-3 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. 
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. 
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. 
Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. 
На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. 
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. 
У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. 
Колегія суддів апеляційного суду зазначає, що у розглядуваній справі предметом дослідження та правового аналізу являються питання щодо наявності/відсутності в діях позивача ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, який має наслідком звільнення зі служби в поліції. 
Матеріалами справи підтверджується, що підставою для винесення наказу ГУНП в Закарпатській області №1806 від 20.09.2022 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП та Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області" стали результати службового розслідування за фактами порушення службової дисципліни та законності, допущеними окремими працівниками відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП та Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області, в результаті чого за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 №580-УІІІ «Про Національну поліцію», підпункту 1"д" пункту першого статті 4, пункту 3 частини першої статті 6, статті 22 (зі змінами від 14 жовтня 2014 року №1700 - VII, статті 24 та статті 28 Закону України "Про запобігання корупції", пунктів 6, 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, розділу II та V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, частини 4 статті 40 Кодексу законів про працю України, Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану України», наказів Національної поліції України від 08.04.2022 №242 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території Україні воєнного стану», наказу ГУНП області від 25.02.2022 №455 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності», наказу Національної поліції України «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 №507, що виразилося у грубому порушенні службової дисципліни та законності, укритті від обліку відомостей про кримінальні правопорушення, неповідомлення керівництва про факти отримання від гр. ОСОБА_4 неправомірної вигоди, невиході на службу у період з 29.08.2022 по 16.09.2022, порушенні етичних норм поведінки поліцейського, скоєнні проступку, який дискредитує поліцію та поліцейського, заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_1 (0072768), відповідно до підпункту 7 пункту 3 статті 13 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту Національної поліції України накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. 
На реалізацію цього наказу відповідачем прийнято наказ №171о/с від 20.09.2022 року, яким позивача звільнено зі служби в поліції відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію». 
Результати службового розслідування викладено у Висновку від 20.09.2022 року. 
Так, у ході службового розслідування встановлено, що 16 вересня 2022 року близько 13.00-14.00 Шостим слідчим відділом (з дислокацією в місті Ужгороді) Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові, спільно з працівниками Управління Служби безпеки України в Закарпатській області в рамках кримінального провадження №42022070000000167, розпочатого 02.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, у порядку ст.208 КПК України в с. Стройне, Мукачівського району затримали заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського районного відділу поліції ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_1 , який отримав від громадянина ОСОБА_4 неправомірну вигоду в розмірі 15000,00 грн.. Цього ж дня, в рамках розслідування кримінального провадження №42022070000000167 Шостим слідчим відділом (із дислокацією в місті Ужгороді) Територіального управління ДБР розташованого в місті Львові за оперативним супроводом працівників Управління Служби безпеки України в Закарпатській області повідомлено про підозру ОСОБА_1 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ст.368 ч.3 КК України (одержання службовою особою неправомірної вигоди за вчинення чи не вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду з використанням наданої їй влади чи службового становища, вчинене службовою особою, яка займає відповідне становище). 
16 вересня 2022 року слідчим шостого відділу (з дислокацією в місті Ужгороді) Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові на підставі ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області проведено обшуки у колишньому службовому кабінеті ОСОБА_1 , розташованого в адміністративній будівлі відділення поліції №1 Мукачівського РУП ГУНП за адресою: Закарпатська область, Мукачіський район, м. Свалява, вул. Духновича, 6/1 та за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 , а також у службовому кабінеті начальника відділення поліції №1 Мукачівського РУП ГУНП підполковника поліції Вагнагія А.М. (за результатами проведення слідчих дій працівниками ДБР нічого не вилучалось). 
За результатами проведених слідчих дій у службовому кабінеті ОСОБА_1 виявлено та вилучено ноутбук, мобільний телефон марки "Нокіа", стартовий пакет оператора мобільного зв`язку "Водафон", 4 записника, альбом для малювання з записами, інші папери з записами, а також грошові кошти в сумі 28500,00 грн.. 
Тобто, дисциплінарною комісією ГУ НП в Закарпатській області було проведено службове розслідування за відомостями викладеними в поданні із шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгород) ТУ ДБР розташованого у м. Львові щодо оголошення підозр у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.368 ч.3 КК України окремими працівниками відділень №1 та №2 Мукачівського РУП ГУПН по факту отримання неправомірної вигоди від громадянина ОСОБА_4 .. 
Як вбачається із висновку службового розслідування, опитаний ОСОБА_4 повідомив, що 14.09.2022 року за не створення штучних перешкод під час перевезення сезонних лісових ягід та грибів на території обслуговування відділення поліції він надав неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в розмірі 7000,00 грн. начальнику відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_6 в присутності майора поліції ОСОБА_7 , якому 15.09.2022 року на банківську картку "Приватбанк" надіслав грошові кошти в сумі 3000,00 грн.. Окрім того, ОСОБА_4 додав, що 16.09.2022 року він надав неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в розмірі 15000,00 грн. заступнику начальника відділення поліції ОСОБА_1 за аналогічне сприяння при перевезенні сезонних лісових ягід та грибів. 
Також із матеріалів службового розслідування видно, що начальник Тячівського РВП ГУНП ОСОБА_8 на рахунок призначеного на посаду заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності ОСОБА_1 зазначив, що йому було відомо про його призначення  з 29.08.2022 року. Однак, до виконання службових обов`язків ОСОБА_1 не приступив і повідомив, що перебуває на лікарняному. 16 вересня 2022 року ним було надано вказівку про документування прогулу ОСОБА_1 , оскільки на вимогу надати відомості про місце лікування чи документ, що підтверджує лікарняний ОСОБА_1 не відреагував, а при зустрічній перевірці встановлено, що лікарняний він не відкривав. 
Опитаний начальник СКЗ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_9 на рахунок призначеного на посаду заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності ОСОБА_1 пояснив, що наказом ГУНП в Закарпатській області від 25.09.2022 року № 150 о/с ОСОБА_1 було призначено на посаду 29.08.2022 року. Однак, ОСОБА_1 з дати призначення перебуває на лікарняному та не приступав до виконання посадових обов`язків. 
Опитаний з приводу обставин службового розслідування ОСОБА_1 повідомив, що 16.09.2022 року близько 13.00 до нього підійшла невідома йому особа чоловічої статі (можливо ОСОБА_4 ), яка повідомила інформацію про те, що бажає здійснювати підриємницьку діяльність в с. Березник, Хустського району. Як зазначив ОСОБА_1 будь-яких обіцянок в сприянні здійснення перевезень він не надав, вимаганням коштів не займався, погроз у перешкоджанні перевезень не здійснював. Також ОСОБА_1 зазначив, що у період з 29.08.2022 року по 16.09.2022 року перебував на лікарняному, тому не виходив на службу до Тячівського РВП ГУНП. 
Відтак, дисциплінарна комісія констатувала, що ОСОБА_1 , переслідуючи мету отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_4 за створення йому штучних перешкод під час перевезення сезонних лісових ягід та грибів, скомпрометував себе як поліцейський. Окрім того,  у ході службового розслідування до УГІ ГУНП із Тячівського РВП ГУНП надійшла інформація про те, що ОСОБА_1 у період з 29.08.2022 року по 16.09.2022 року був відсутній на службі без поважних причин, що підтверджується поясненнями начальника Тячівського РВП ГУНП ОСОБА_8 та начальника СКЗ Тячівського РВП ГУНП ОСОБА_9 за місцем проходження служби, а також актом про відсутність на службі від 16.09.2022 року №15126/106/29/2022. Під час службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 до сектору кадрового забезпечення Тячівського РВП ГУНП листки непрацездатності про перебування на лікуванні не здавав, відомості про відкриття електронного листка непрацездатності не надав і не повідомляв про причини його відсутності на службі. 
Як вже зазначалося судом, за наслідками проведення службового розслідування, начальником ГУНП в  Закарпатській області 20 вересня 2022 року затверджено висновок службового розслідування за фактами порушення службової дисципліни та законності окремими працівниками відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП та Тячівського РУП ГУПН в Закарпатській області, та наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 20 вересня 2022 року №1806 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. 
Висновком службового розслідування встановлено, і відображено в спірному Наказі  від 20 вересня 2022 року №1806, вчинення позивачем дисциплінарного проступку, порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, ч.1 ст.64 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію", підпункту 1«д» пункту першого статті 4, пункту 3 частини першої статті 6, статті 22 (зі змінами) від 14 жовтня 2014 року №1700 - VII, статті 24 та статті 28 Закону України "Про запобігання корупції", пунктів 6, 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, розділу II та V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, частини 4 статті 40 Кодексу законів про працю України, Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану України", наказів Національної поліції України, від 08.04.2022 №242 "Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території Україні воєнного стану", наказу ГУНП області від 25.02.2022 №455 "Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності", наказу Національної поліції України "Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції" від 19.07.2022 №507. 
Колегія суддів апеляційного суду враховує, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові (ч.1 ст.64 Закону №580-VІІІ ). 
Стаття 18 Закону №580-VІІІ встановлює основні обов`язки поліцейського, відповідно по пунктів 1 та 2 частини першої цієї статті, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. 
Відповідно до ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18  Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння. 
Принципи етики для працівників Національної поліції визначають Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила), затверджених  наказом МВС України від 09.11.2016 №1179. 
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил, зокрема, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку, не допускати дискримінації в будь-якій формі; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді. 
Суд зазначає, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють. 
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. 
З тексту Присяги поліцейського (ст.64 Закону України "Про Національну поліції"), неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. 
Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. 
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. 
Суд зазначає, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення. 
Суд звертає увагу на те, що поліцейський повинен дотримуватись покладених на нього вимог, в тому числі етичного та морального змісту, що передбачено вимогами Дисциплінарного статуту та Закону України "Про Національну поліцію", та уникати вчинення дій, які б могли викликати негативну суспільну думку населення відносно органів поліції та спричинити суспільний резонанс. 
При цьому, суд враховує, що в межах даної справи не досліджуються питання наявності або відсутності вини позивача у вчиненні кримінального правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни. При цьому, наявність факту притягнення до кримінальної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за відповідних підстав. 
Обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині владних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції України є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. 
Аналогічна правова позиція була викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 01.04.2020 у справі №806/647/15, від 21.01.2021 у справі №826/4681/18. 
Відповідно до п. 6, 7 розділу 2 Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2019 року №100, поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції "102" і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події. 
Поліцейський у разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно, але не пізніше 24 годин рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки. 
Відповідно до пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування. 
Колегія суддів, дослідивши матеріали службового розслідування, приходить до висновку, що встановлені розслідуванням обставини, які описані вище, частково вказують на вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразилось, зокрема, у грубому порушенні службової дисципліни та законності, укритті від обліку відомостей про кримінальні правопорушення, неповідомлення керівництва про факти отримання від гр. ОСОБА_4 неправомірної вигоди, порушенні етичних норм поведінки поліцейського, скоєнні проступку, який дискредитує поліцію та поліцейського. Такими діями позивач завдав непоправної шкоди авторитету Тячівського РВП ГУНП, ГУНП в Закарпатській області та Національній поліції України вцілому, що негативно вплинув на стан дотримання дисципліни та законності працівниками Тячівського РВП ГУНП. Допущені ОСОБА_1 порушення стали можливими внаслідок неналежного відношення його до виконання своїх службових обов`язків, ігнорування вимогами Дисциплінарного статуту, а також інших законодавчих актів. 
При цьому, суд апеляційної інстанції вважає доведеним вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразилось у недотриманні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, ч.1 статті 64 Закону №580-VІІ, пунктів 6, 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, розділу II та V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893. 
Водночас, що стосується покладення у вину ОСОБА_1 порушення вимог підпункту 1«д» пункту першого статті 4, пункту 3 частини першої статті 6, статті 22 (зі змінами) від 14 жовтня 2014 року №1700-VII, статті 24 та статті 28 Закону України "Про запобігання корупції", то такі висновки дисциплінарної комісії є передчасними, а оцінку таким діям позивача буде надано в рамках порушеного кримінального провадження відносно ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення. 
Тому, являються безпідставними формулювання у спірному наказі №1806 від 20 вересня 2022 року про вчинення позивачем ОСОБА_1 порушень вимог підпункту 1«д» пункту першого статті 4, пункту 3 частини першої статті 6, статті 22 (зі змінами) від 14 жовтня 2014 року №1700 - VII, статті 24 та статті 28 Закону України "Про запобігання корупції". 
Відносно встановленого службовим розслідуванням порушення позивачем ч.4 ст.40 КЗпП України, що полягало у не виході на службу у період з 29 серпня 2022 року по 16 вересня 2022 року, то суд першої інстанції правильно встановив, що згідно дослідженої довідки №56/376 від 29.08.2022 про тимчасову непрацездатність особи рядового або начальницького складу служби цивільного захисту, виданої Амбулаторією загальної практики сімейної медицини м. Свалява, копія якої міститься в матеріалах справи (а.с. 209 т.1), позивач ОСОБА_1 у період з 29 серпня 2022 року по 16 вересня 2022 року перебував на амбулаторному лікуванні та повинен був приступити до виконання службових обов`язків 17 вересня 2022 року. 20 вересня 2022 року під час службового розслідування позивач надав додаткові пояснення, в яких зазначив, що з 29 серпня 2022 року по 16 вересня 2022 року перебував на лікарняному, однак не встиг його здати. Враховуючи вищенаведене, та оскільки позивач у період з 29.08.2022 року по 16.09.2022 року перебував на лікарняному, що підтверджується довідкою про тимчасову непрацездатність та про вищевказаний факт було відомо керівництву Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області, то висновки службового розслідування в частині порушення позивачем ч.4 ст.40 КЗпП України є необґрунтованими та не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи. 
Тому, являються безпідставними формулювання у спірному наказі №1806 від 20 вересня 2022 року про вчинення позивачем ОСОБА_1 порушень вимог ч.4 ст.40 КЗпП України, що виразилось у не виході на службу у період з 29 серпня 2022 року по 16 вересня 2022 року. 
Суд апеляційної інстанції також вважає недоведеними інкриміновані позивачу дисциплінарні проступки у допущенні порушень вимог Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану України", наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242 "Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території Україні воєнного стану", наказу ГУНП області від 25.02.2022 №455 "Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності", наказу Національної поліції України "Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції" від 19.07.2022 №507, оскільки висновки службового розслідування за фактами порушення службової дисципліни та законності окремими працівниками відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП та Тячівського РУП ГУПН в Закарпатській області не містять належних обґрунтувань та фактів у допущенні позивачем порушень перелічених вище нормативно-правових актів, зокрема, у чому саме такі порушення полягали. 
Так, Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», стосується введення воєнного стану в Україні і у зв`язку з цим покладається на відповідні органи державної влади вжиття відповідних заходів. 
Наказ Національної поліції України від 08.04.2022 №242 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території Україні воєнного стану» стосується питань посиленого варіанту службової діяльності на період дії воєнного стану, та містись наказові зобов`язання для керівників структурних підрозділів центрального органу управління поліції, головних управлінь НП, міжрегіональних територіальних органів управління НП України. 
Наказ ГУНП області від 25.02.2022 №455 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності» містить значний обсяг питань щодо посиленого варіанту службової діяльності та стосуються зобов`язань для осіб керівного складу органів поліції ГУНП в Закарпатській області щодо вжиття відповідних заходів посиленого варіанту службової діяльності на період дії воєнного стану. 
Наказ Національної поліції України «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 №507 стосується зобов`язань для керівників структурних підрозділів центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів управління НП України, головних управлінь НП, державних установ, що належать до сфери управління НП, щодо вжиття відповідних заходів з метою зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції. 
Таким чином, являються безпідставними формулювання у спірному наказі №1806 від 20 вересня 2022 року про вчинення позивачем ОСОБА_1 порушень вимог Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", наказу НП України №242 від 08.04.2022, наказу ГУ НП в Закарпатській області №455 від 25.02.2022, наказу НП України №507 від 19.07.2022. 
Отже, у зв`язку із не підтвердженням усіх інкримінованих позивачу дисциплінарних проступків, які відображені в спірному наказі №1806 від 20 вересня 2022 року, на підставі встановлених колегією суддів дійсних фактичних обставин справи, враховуючи наведене правове регулювання, апеляційний суд вважає за необхідне визнати частково протиправним і скасувати наказ ГУ НП в Закарпатській області №1806 від 20.09.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП та Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області» в частині формулювань про вчинення заступником начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області підполковником поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що полягає в порушенні вимог: - підпункту 1«д» пункту першого статті 4, пункту 3 частини першої статті 6, статті 22 (зі змінами) від 14 жовтня 2014 року №1700-VII, статті 24 та статті 28 Закону України "Про запобігання корупції"; - частини 4 статті 40 Кодексу законів про працю України; - Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні»; - наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території Україні воєнного стану»; - наказу ГУНП в Закарпатській області від 25.02.2022 №455 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності»; - наказу Національної поліції України «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 №507; - що виразилося у невиході на службу у період з 29.08.2022 по 16.09.2022. 
Попри те, колегія суддів вважає, що решта інкримінованих позивачу дисциплінарних проступків дисциплінарною комісією доведено. При цьому комісією враховано характер і тяжкість вчиненого порушення, службову характеристику ОСОБА_1 , наявність/відсутність обставин, які обтяжують і пом`якшують відповідальність, та сформовано об`єктивний висновок про необхідність застосування до позивача дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції. 
Колегія суддів апеляційного суду враховує, що в межах проведеного службового розслідування встановлені фактичні дані, що підтверджують реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, зокрема, що виразилося в протиправній поведінці (грубому порушенні службової дисципліни та законності, укритті від обліку відомостей про кримінальні правопорушення, неповідомлення керівництва про факти отримання від гр. ОСОБА_4 неправомірної вигоди, порушенні етичних норм поведінки поліцейського, скоєнні проступку, який дискредитує поліцію та поліцейського), шкідливих наслідках та причинному зв`язку між діями і наслідками. Висновки службового розслідування у цій частині відповідають вимогам щодо обґрунтованості, такі містять всі необхідні відомості, які повинні враховуватись при прийнятті вмотивованого рішення. 
Отже, в діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення керівництвом обрано обґрунтовано, з урахуванням обставин у справі, та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. 
Встановлені в ході службового розслідування обставини дійсно свідчать про вчинення позивачем дій, які знижують авторитет поліції, викликають недовіру до поліцейських. Тобто, така поведінка поліцейського є недопустимою, суперечить інтересам служби, позаяк позивач присягнув з гідністю нести високе звання поліцейського. Позивача звільнено зі служби в поліції за порушення вимог спеціального законодавства щодо служби в Національній поліції, що призвело до скоєння вчинків, які компрометують поліцейського та дискредитують поліцію в цілому. 
При цьому, слід зазначити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. 
Суд враховує, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. 
Отже, суд апеляційної інстанції вважає безпідставними доводи апеляційної скарги про те, що жодних доказів вчинення позивачем протиправних дій в ході проведення службового розслідування відповідачем не отримано. 
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. 
При цьому, суд вважає за потрібне наголосити на необхідності дотримуватися й позиції, висловленої у рішенні Європейського Суду з прав людини у п.53 рішення у справі "Федорченко та Лозенко проти України", відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". 
Враховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що дискредитує звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований. 
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. 
Вказана позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеної в постанові від 16.04.2020 №807/1223/17. 
Встановлені у справі фактичні обставини та наведене правове регулювання дають підстави судовій колегії вважати, що наказ ГУ НП в Закарпатській області №1806 від 20.09.2022 року в частині формулювань хоч і належить визнати частково протиправним і скасувати з наведених вище підстав, однак в іншій частині допущених позивачем дисциплінарних проступків вина доведена в повному обсязі, що вказує на правильність обраного дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. 
У зв`язку із доведенням вчинення позивачем дисциплінарних порушень не підлягає скасуванню наказ ГУНП в Закарпатській області №171о/с від 20.09.2022 року відносно ОСОБА_1 про звільнення зі служби в поліції відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції). 
Оскільки відсутні підстави для скасування вцілому спірних наказів відповідача, то відсутні підстави і для задоволення похідних позовних вимог про поновлення позивача на службі в поліції та стягнення з відповідача на користь позивача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу. 
З врахуванням наведених вище норм законодавства та фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції при розгляді адміністративної справи ухвалено рішення з неповним з`ясуванням усіх обставин справи, що призвело до частково неправильного вирішення справи, що у відповідності до вимог статті 317 КАС України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення про часткове задоволення позовних вимог. 
Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

                                                           постановив: 

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволити частково. 
Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2023 року в адміністративній справі №260/3992/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - скасувати та прийняти нову постанову. 
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задоволити частково. 
Визнати частково протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №1806 від 20.09.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП та Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області» в частині формулювань про вчинення заступником начальника відділу поліції з превентивної діяльності Тячівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області підполковником поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що полягає в порушенні вимог: - підпункту 1«д» пункту першого статті 4, пункту 3 частини першої статті 6, статті 22 (зі змінами) від 14 жовтня 2014 року №1700-VII, статті 24 та статті 28 Закону України "Про запобігання корупції"; - частини 4 статті 40 Кодексу законів про працю України; - Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні»; - наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території Україні воєнного стану»; - наказу ГУНП в Закарпатській області від 25.02.2022 №455 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру ГУНП в Закарпатській області в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності»; - наказу Національної поліції України «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 №507; - що виразилося у невиході на службу у період з 29.08.2022 по 16.09.2022. 
У задоволенні решта позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	В. В. Гуляк 	
судді	 	Р. Й. Коваль 	
 	 	О. М. Довгополов  	
Повний текст постанови суду складено 10.07.2023 року