ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 643/2909/21  Номер провадження 22-ц/814/1029/23	Головуючий у 1-й інстанції Кононенко Т.О.  Доповідач ап. інст. Прядкіна О. В.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2023 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: 
головуючого судді: Прядкіна О.В.,
суддів: Дорош А.І., Лобова О.А.,
розглянувши у м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 14 квітня 2021 року, прийнятого під головуванням судді Кононенко Т.О. у м.Харкові, зі складання повного тексту 15.04.2021 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
в с т а н о в и в :
У лютому 2021 року ОСОБА_3 звернувся до районного суду з даним позовом. Зазначав, що з 05.05.2001 року перебуває з відповідачем в зареєстрованому шлюбі, вони є батьками повнолітнього сина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Вказував, що їхнє з ОСОБА_2 спільне життя давно припинилося, спільного господарства не ведуть, що свідчить про фактичне припинення шлюбних відносин. Збереження шлюбу неможливе та суперечить його інтересам.
Посилаючись на вищенаведене, просив розірвати шлюб між сторонами.
Рішенням  Московського районного суду м. Харкова від 14 квітня 2021 року задоволено позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Шлюб, зареєстрований 05.05.2001 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 522 між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 розірвано.
Прізвище відповідача ОСОБА_6 після розірвання шлюбу залишити « ОСОБА_6 ».
Рішення оскаржила адвокат Міщенко І.І. в інтересах ОСОБА_2 , в апеляційній скарзі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким позовну заяву залишити без розгляду.
Вважає, що суд першої інстанції ухвалив рішення без участі відповідача та представника відповідача, хоча сторона відповідача подавала клопотання про відкладення розгляду справи, чим грубо порушив право відповідача на збереження шлюбу та не надав часу для підготовки клопотання про надання строку для примирення і як наслідок не надав подружжю строк для примирення.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 16 грудня 2021 року надано строк ОСОБА_2 на примирення з ОСОБА_3 для примирення. Зупинено провадження у вказаній справі до 16 березня 2022 року.
Розпорядженням Верховного Суду від 25.03.2022 №14/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду – Полтавському апеляційному суду.
Протоколом розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 02.08.2022 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) Хіль Л.М., судді (члени колегії) Дорош А.І., Лобов О.А.
Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 20 січня 2023 року цивільну справу за позовом ОСОБА_3  до ОСОБА_7  про розірвання шлюбу прийнято до провадження та відновлено провадження у справі.
Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя № 474/0/15-23 від 09 травня 2023 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Полтавського апеляційного суду ОСОБА_8 звільнена у відставку у зв`язку із подання заяви про відставку та відрахована зі штату Полтавського апеляційного суду наказом голови суду № 4.7-09/16 від 11 травня 2023 року, у зв`язку з чим призначено повторний автоматизований розподіл цієї справи.
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 15 травня 2023 року визначено склад судової колегії: суддя-доповідач Прядкіна О.В., судді: Дорош А.І., Лобов О.А.
Апеляційний розгляд справи колегія суддів вважає за можливе провести у відповідності до ч.2 ст.372 ЦПК України у відсутність сторін, які належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.
Перевіривши справу в межах заявлених вимог і апеляційного оскарження, колегія суддів приходить до висновку про залишення без задоволення апеляційної скарги з таких підстав:
З матеріалів справи вбачається, що шлюб між сторонами зареєстрований 05.05.2001 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 522. (а.с. 18)
Від шлюбу мають повнолітнього сина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Районний суд, задовольняючи позовні вимоги, своє рішення мотивував тим, що сторони подружні відносини не підтримують, спільне господарство не ведуть, втратили почуття любові та поваги один до одного і примирення між ними та відновлення сім`ї неможливе.
Такі висновки суду відповідають обставинам справи та вимогам закону.
Статтею 51 Конституції України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частинами третьою, четвертою статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до частини першої статті 110, статті 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Таким чином, врахувавши наведені норми права і встановивши, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам ОСОБА_3 , суд першої інстанцій дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для розірвання шлюбу.
Разом з тим, одним із доводів апеляційної скарги, є те, що представник відповідача не встиг підготувати клопотання про примирення подружжя, в результаті чого судом не було надано такий строк.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 16 грудня 2021 року надано ОСОБА_2 строк  три місяці на примирення з ОСОБА_3 для примирення. Зупинено провадження у вказаній справі до 16 березня 2022 року (а.с.102-103).
Однак, до цього часу примирення сторін не відбулося, тому даний аргумент, як підставу для скасування рішення і залишення позову без розгляду колегія суддів відхиляє.
Щодо доводів апеляційної скарги про розгляд справи судом першої інстанції 14 квітня 2021 року за відсутності представника відповідача, який звернувся до суду із клопотанням про відкладення розгляду справи, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч.1, 4 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Апеляційний суд виходить з того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.
Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, висловленою в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18. 
Виходячи з доводів апеляційної скарги, причиною неявки до суду апеляційної інстанції представника відповідача є надання переваги участі у розгляді іншої справи.
Так, представником відповідача та відповідачем до районного суду подавалися клопотання про відкладення розгляду у справі з причин зайнятості адвоката в інших судових засіданнях 01.04.2021 року (а.с. 36-37), 08.04.2021 року (а.с. 42), 12.04.2021 року (а.с. 45), 14.04.2021 року (а.с. 49).
Отже, оскільки поважність причин неявки представника відповідача судом першої інстанції не встановлена, заявник не реалізував своє право на викладення відповідних аргументів у відзиві, розгляд районним судом справи у відсутності відповідача та його представника не є підставою для скасування оскаржуваних судових рішень.
Інші доводи апеляційної скарги висновків районного суду не спростовують.
Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Отже, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції відповідає фактичним обставинам справи, ґрунтується на наявних у справі доказах, ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційній скарзі.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 залишити без задоволення
Рішення Московського районного суду м. Харкова від 14 квітня 2021 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 24.07.2023 року.

Головуючий суддя                                                                 О.В. Прядкіна
Судді:                                                                                 А.І. Дорош
                                                                                                                     О.А. Лобов