ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1251/23	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №712/3594/23 Категорія: 301030000 	Троян Т.Є. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Новіков О. М. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
       05 вересня 2023 року                                                                м. Черкаси 
Черкаський апеляційний суд в складі колегії:

суддів Новікова О.М., Гончар Н.І., Фетісової Т.Л.,
за участю секретаря Новицької Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Неклеси Миколи Миколайовича на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 червня 2023 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до Черкаської обласної військової адміністрації про повернення майна, -
в с т а н о в и в:

У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом. 
В обґрунтування поданої позовної заяви зазначав, що він є власником автомобіля марки KIA SPORTAGE, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , 2021 року випуску, колір – сірий, на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 .
04.02.2023 року у відношенні громадянина ОСОБА_2 інспекторами ВРПП Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, було складено протокол про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП.
Також, 04.02.2023 року о 19.50 працівниками ВРПП Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, було складено акт огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, з якого вбачається, що, відповідно до ст.265-2 КУпАП, здійснено огляд та тимчасове затримання транспортного засобу KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 . Огляд та затримання транспортного засобу проведено у зв`язку з керуванням ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння. 
Позивач зазначив, що вищевказаний автомобіль був затриманий та вилучений всупереч вимог чинного законодавства. Вимогами ст.265-2 КУпАП не передбачено підстав для тимчасового затримання транспортного засобу в разі порушення ст.130 КУпАП.
17.02.2023 позивача було під підпис ознайомлено з актом про примусове відчуження або вилучення майна №202/01/13-13-05 від 06.02.2023. 
З даного акту вбачається, що він складений робочою групою з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану, яка прийшла до згоди в тому, що згідно до протоколу робочої групи від 06.02.2023 року № 384, було здійснено примусове відчуження транспортного засобу KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 , на користь військової частини НОМЕР_4 у власника ОСОБА_1 , оцінку майна буде проведено у встановлений термін, на момент підписання акту попереднього повного відшкодування вартості майна не проводилось.
Тобто, на момент підписання акту про примусове відчуження або вилучення майна 202/01/13-13-05 від 06.02.2023 не було проведено оцінку майна, а саме – транспортного засобу KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 , не зазначено спосіб примусового відчуження або вилучення даного майна, що суперечить вимогам діючого законодавства.
Зазначив, що відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму військового стану чи надзвичайного стану", примусове відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму військового стану здійснюється за рішенням військового командування, яке погоджується з обласною державною адміністрацією або виконавчим органом відповідної місцевої ради. Також враховуючи той факт, що територія Черкаської області не є місцевістю де ведуться активні бойові дії, вказав на незаконність Наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації №2 від 02.03.2022 року з подальшими змінами від 26.03.2022 року, отже транспортний засіб є таким, що підлягає негайному поверненню власнику.
На підставі викладеного ОСОБА_1 просив суд повернути транспортний засіб KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 його власнику.
Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 червня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.
Судове рішення мотивовано тим, що звертаючись до суду із вказаним позовом до Черкаської обласної військової адміністрації про повернення майна позивачем не враховано, що згідно з Актом про примусове відчуження майна №202/01/13-13-05 від 06.02.2023, примусове відчуження транспортного засобу марки KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 здійснено на користь військової частини НОМЕР_4 .
При цьому відповідачем у справі зазначена лише Черкаська обласна військова адміністрація.
Суд дійшов висновку, що позовна вимога про повернення транспортного засобу не може бути звернена до Черкаської ОДА, оскільки, відповідачем за цією вимогою повинна бути військова частина  НОМЕР_4 .
Щодо тверджень представника позивача про незаконність затримання та вилучення автомобіля згідно з актом огляду та затримання транспортного засобу від 04.02.2023, то суд першої інстанції вказав, що питання протиправності дій працівників патрульної поліції щодо тимчасового затримання на підставі ст.265-2 КУпАП транспортного засобу розглядається в порядку КАС України окружними адміністративними судами (ст.20-25 КАСУ щодо юрисдикції адміністративних судів).
На момент розгляду даної справи, позивачем не надано доказів того, що дії працівників патрульної поліції щодо тимчасового затримання транспортного засобу KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 в судовому порядку визнані протиправними.
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, представник позивача – адвокат Неклеса М.М. оскаржив його в апеляційному порядку та зазначив, що рішення суду ухвалено з порушенням норм процесуального права та недотриманням норм матеріального права, а тому просив його скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що основна мета звернення ОСОБА_1 до суду полягає у поверненні правомочностей його як власника автомобіля та безпосереднього об`єкта таких відносин – віндикація транспортного засобу. Правовий інтерес відповідача у такому спорі також полягає у захисті права власності, але державної. Захист такого права адміністративний суд не здійснює.
Враховуючи норми частини 1 статті 265-2 КУпАП, а також враховуючи те, що згідно з актом огляду та затримання транспортного засобу від 04.02.2023 року, транспортний засіб “KIA Sportage”, д.н.з. НОМЕР_1 , був затриманий на підставі ст. 265-2 КУпАП, вважає, що вказаний автомобіль, був затриманий та вилучений всупереч вимог чинного законодавства, позаяк вимогами ст. 265-2 КУпАП не передбачено підстав для тимчасового затримання транспортного засобу у разі порушення ст. 130 КУпАП.
Вказує, що на момент підписання акту про примусове відчуження або вилучення майна №202/01/13-13-05 від 06.02.2023 року, не було проведено оцінку майна, а також не зазначено спосіб примусового відчуження або вилучення даного майна, що в свою чергу суперечить нормам чинного законодавства та є таким, що не відповідає вимогам законодавства.
У зв`язку з незаконними діями щодо винесення акту про примусове відчуження або вилучення майна №202/01/13-13-05 від 06.02.2023 року, вважає, що транспортний засіб підлягає поверненню.
У відзиві на апеляційну скаргу Черкаська обласна військова адміністрація вказує, що в умовах воєнного або надзвичайного стану майно може бути примусово відчужене у власника з наступним повним відшкодуванням його вартості.
Вказує, що доводи апеляційної скарги в частині недотримання вимог чинного законодавства щодо проведення оцінки транспортного засобу не відповідають обставинам справи.
08.02.2023 року Черкаською ОВА направлено лист начальнику Черкаського НДЕКЦ МВС України щодо безкоштовного визначення середньої ринкової вартості автомобіля “KIA Sportage”, д.н.з. НОМЕР_1 , 2021 року випуску за умов технічно справного стану та нормативного пробігу.
Після отримання висновку експертного дослідження Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 16.03.2023 року №ЕД-19/124-23/1843-АВ, Черкаською ОВА, з метою забезпечення можливості позивача скористатися правом передбаченим частиною п`ятою статті 7 Закону України №4765-VI, направлено на адресу останнього цінний лист з лист з описом вкладення №18001109752363.
Таким чином, вважає, що твердження позивача про відсутність обов`язкових експертних досліджень з питань визначення вартості транспортного засобу не відповідають дійсності та суперечать наявним у справі матеріалам.
Крім того, звертаючись до суду із вказаним позовом до Черкаської ОВА про повернення майна позивачем не враховано, що згідно з Актом про примусове відчуження майна №202/01/13-13-05 від 06.02.2023 року, примусове відчуження транспортного засобу здійснено на користь військової частини НОМЕР_4 , що станом на цей час фактично є правокористувачем окресленого рухомого майна.
Отже, позовна вимога про повернення транспортного засобу заявлена до неналежного суб`єкта спірних правовідносин.
Звернуто увагу, що ОСОБА_1 , спрямовуючи свої вимоги щодо повернення автотранспортного засобу лише до Черкаської ОВА, у своїй апеляційній скарзі порушує питання протиправності дій працівників патрульної поліції щодо тимчасового затримання транспортного засобу на підставі ст. 265-2 КУпАП.
Згідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд доходить наступних висновків.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Оскаржуване судове рішення відповідає зазначеним вимогам закону.
Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 ОСОБА_1 є власником транспортного засобу KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 .
Відповідно до Акту про примусове відчуження майна №202/01/13-13-05 від 06.02.2023, складеного робочою групою з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану, створеною розпорядженням Черкаської ОВА від 04.03.2022 №97, здійснено примусове відчуження транспортного засобу марки KIA SPORTAGE д.н.з. НОМЕР_1 , на користь військової частини НОМЕР_4 .
Підставою для складення даного Акту є протокол оперативної наради робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану №384 від 06.02.2023 року та лист Уманського РУП ГУНП в Черкаській області від 05.02.2023 року №1586.
Як вбачається із протоколу оперативної наради Робочої групи від 06.02.2023 року №384, за наслідками розгляду питання щодо примусового відчуження майна, прийнято протокольне рішення про відчуження автомобіля. Вказане рішення, у відповідності до вимог ч.1 ст.4 Закону №4765, погодженого начальником Черкаської ОВА (лист від 08.02.2023 року №3116/01/01-58).
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб згідно з Указом Президента №133/2022 від 14.03.2022, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб згідно з Указом Президента № 259/2022 від 18.04.2022, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента №341/2022 від 17.05.2022. Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента від 12.08.2022р. №573/2022.
Відповідно до Закону України від 16 листопада 2022 року воєнний стан було продовжено до 19 лютого 2023 року.
Пунктом 3 Указу Президента України від 24 лютого 2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ визначено, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30-34, 38, 39, 41-44, 53 Конституції України.
Пунктом 1 частини 1 статті 1 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» визначено, що примусове відчуження майна позбавлення власника права власності на індивідуально визначене майно, що перебуває у приватній або комунальній власності та яке переходить у власність держави для використання в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану за умови попереднього або наступного повного відшкодування його вартості.
Нормами даного закону  передбачено, що примусове відчуження майна в умовах правового режиму воєнного стану може здійснюватися з попереднім повним відшкодуванням його вартості.
У разі неможливості попереднього повного відшкодування за примусово відчужене майно таке майно примусово відчужується з наступним повним відшкодуванням його вартості.
Пунктом 4 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану як, зокрема, примусово відчужувати майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, вилучати майно державних підприємств, державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку та видавати про це відповідні документи встановленого зразка.
Відповідно до пункту 20 ч. 1 ст.106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан.
Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на територіях, на яких введено воєнний стан, можуть утворюватись тимчасові державні органи – військові адміністрації. Таким чином, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №68/2022 утворено Черкаську обласну військову адміністрацію. Вказані адміністрації здійснюють свої повноваження в порядку визначеному законами України для здійснення повноважень відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, з урахуванням особливостей встановлених Законом України «Про правовий режим воєнного стану».
Наказом начальника Черкаської ОВА від 02.03.2022 №2 «Про встановлення заборони на торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі» передбачено, що метою здійснення примусового відчуження або вилучення транспортного засобу є виконання завдань з оборони України, її захисту, суверенітету, територіальної цілісності і недоторканості в умовах правового режиму воєнного стану.
Розпорядженням Черкаської ОВА від 04.03.2022 №97 «Про робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану» утворено робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану та затверджено її склад за посадами. Основним завданням робочої групи є прийняття рішення щодо передачі, примусового відчуження або вилучення майна в умовах правового воєнного чи надзвичайного стану, яке оформляється протоколом. І голова робочої групи подає прийняте рішення Черкаській ОВА для його погодження в установленому порядку.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» складається акт про примусове відчуження або вилучення майна відповідного зразка, затвердженого КМУ від 31.10.2012 №988.
Частиною 4 статті 7 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» у разі примусового відчуження майна до акта додається документ, що містить висновок про вартість майна на дату його оцінки, яка проводилась у зв`язку з прийняттям рішення про його примусове відчуження.
Право державної власності на майно виникає з дати підписання акта (частина 3 статті 7 вказаного Закону).
За положеннями ст. 8 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» оцінка майна, що підлягає примусовому відчуженню, проводиться у порядку, встановленому законодавством про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність. У разі неможливості залучити до оцінки майна суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання така оцінка проводиться суб`єктами оціночної діяльності - органами державної влади або органами місцевого самоврядування за погодженням із власником майна. У разі відмови або відсутності власника майна зазначені органи мають право проводити таку оцінку самостійно. Оцінка майна, за якою попередньому власнику було відшкодовано вартість примусово відчуженого майна, може бути оскаржена до суду.
Звертаючись до суду із даним позовом ОСОБА_1 обґрунтовував свій позов тим, що на його думку працівники ВРПП Уманського РУП ГУНП в Черкаській області неправомірно, в порушення норм статті 265-2 КУпАП, здійснили вилучення його автомобіля, внаслідок чого в подальшому було прийнято протиправне рішення про вилучення його майна в державну власність. 
Водночас, колегія суддів зауважує, що у відповідності до Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» примусове відчуження майна не є різновидом юридичної відповідальності, а у даній справі факт зупинки відчуженого транспортного засобу, складання адміністративних матеріалів щодо позивача було підставою для інформування органами правопорядку робочої групи та подальшого розгляду питання доцільності його вилучення для потреб оборони.
За правилами частини першої статті 16 ЦК України особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).
Разом з тим, положеннями частини п`ятої статті 12 ЦПК України на суд покладені певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, а саме суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема: керує ходом судового процесу; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи (частина друга статті 48 ЦПК України).
Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) та у постанові від 23 листопада 2021 року у справі № 641/5523/19 (провадження № 14-178цс20).
Частинами першою та другою статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.
Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.
Встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Черкаської обласної військової адміністрації про повернення майна. При цьому відповідачем ним було визначено лише Черкаську обласну військову адміністрацію. Клопотань про залучення до участі у справі військової частини НОМЕР_4 , на користь якої і вилучено майно, як співвідповідача, не заявляв.
Якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, незалученої до участі у справі в якості співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (постанова Верховного Суду від 11 вересня 2019 року у справі № 200/8461/15-ц (провадження № 61-7479цс18).
З урахуванням вказаного визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача), що є обов`язком позивача (пункт 2 частини третьої статті 175 ЦПК України), має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом.
Оскільки автомобіль вилучений на користь військової частини НОМЕР_4 , то необхідно було залучити її до участі у справі як співвідповідача.
Відтак, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позову через неналежний склад відповідачів.
Вказані висновки суду в апеляційній скарзі позивачем не спростовано.
Рішення суду першої інстанції відповідає нормам матеріального і процесуального права.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Отже, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.
Керуючись ст.ст. 35, 258, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1  - адвоката Неклеси Миколи Миколайовича залишити без задоволення.
Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 червня 2023 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 
Повний текст постанови складено 07 вересня 2023 року.

Судді: