ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2023 року
м. Хмельницький

Справа № 686/29517/21
Провадження № 22-ц/4820/1258/23

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії
суддів судової палати з розгляду цивільних справ
Ярмолюка О.І. (суддя-доповідач), Грох Л.М., Янчук Т.О.,
       секретар        судового засідання        Шевчук Ю.Г.,
       з участю        позивача-відповідача         ОСОБА_1 ,
               представника позивача-відповідача         ОСОБА_2 ,
               відповідачки-позивачки         ОСОБА_3 ,
               представника відповідачки-позивачки         ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 2 травня 2023 року про призначення експертизи,

встановив:

1.Описова частина

Короткий зміст первісних і зустрічних позовних вимог

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.
ОСОБА_1 зазначив, що з 3 жовтня 1993 року до 7 серпня 2020 року він перебував із ОСОБА_3 у зареєстрованому шлюбі, за час якого сторони набули: садовий будинок АДРЕСА_1 ; земельну ділянку площею 0,05 га, кадастровий номер 6810100000:35:001:1778, на якій розташований цей будинок; автомобіль «NISSAN Note», 2007 року випуску, № кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 ; тимчасову споруду для провадження підприємницької діяльності – кіоск площею 12,6 кв.м, розташований по АДРЕСА_2 . Вказане майно придбане сторонами за спільні кошти та належить їм на праві спільної сумісної власності подружжя, наразі між ними не досягнуто згоди щодо його поділу.
За таких обставин ОСОБА_1 просив суд припинити право спільної сумісної власності сторін на садовий будинок, земельну ділянку, автомобіль і торгівельний кіоск, визнати за ним право власності на часки майна та залишити за ОСОБА_3 право власності на іншу частки майна.
У січні 2022 року ОСОБА_3 звернулася до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.
ОСОБА_3 зазначила, що вона і ОСОБА_1 набули в шлюбі тимчасову споруду для провадження підприємницької діяльності – кіоск площею 12,6 кв.м, розташований по АДРЕСА_2 . Сторони не можуть спільно користуватися торгівельним кіоском, а ОСОБА_1 відмовляється добровільно здійснити його поділ. Оскільки торгівельний кіоск використовується позивачкою для здійснення підприємницької діяльності, то при поділі майна цей кіоск слід присудити їй, а вона сплатить відповідачеві грошову компенсацію замість його частки у майні.
За таких обставин ОСОБА_3 просила суд припинити право спільної власності ОСОБА_1 на частки тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності – кіоск площею 12,6 кв.м, розташований по АДРЕСА_2 , та стягнути з неї на користь ОСОБА_1 127 052 грн грошової компенсації за належну йому частку у майні (внесені на депозитний рахунок суду), залишивши цю споруду в її власності.

Процесуальні дії суду першої інстанції

Ухвалою від 5 липня 2022 року суд прийняв зустрічний позов ОСОБА_3 до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 .

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 2 травня 2023 року заяву ОСОБА_1 про призначення експертизи задоволено частково.
Призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: чи можливий поділ конструкцій тимчасової залізної споруди для провадження підприємницької діяльності – кіоску площею 12,6 кв.м за адресою: АДРЕСА_2 , - на дві рівні частки з дотриманням можливостей використання кожної частки окремо за прямим призначенням – здійснення підприємницької діяльності для ведення роздрібної торгівлі?
Доручено проведення експертизи експерту Марченкову Г.Г.
Попереджено судового експерта про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст. 384, 385 КК України, за завідомо неправдивий висновок і за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.
Покладено оплату експертизи на ОСОБА_1 .
Зупинено провадження у справі на період проведення експертизи.
Суд керувався тим, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право.

Короткий зміст і узагальнені доводи апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції посилаючись на порушення норм процесуального права.
Апеляційна скарга мотивована тим, що судом уже була проведена у справі будівельно-технічна експертиза з питань ринкової вартості торгівельного кіоску та ймовірної можливості його поділу, за результатами якої експертом складено висновок. Отже, підстави для призначення у справі ще однієї первісної експертизи з аналогічним питанням відсутні.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У своєму відзиві на апеляційну скаргу  ОСОБА_1  просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції – без змін, указуючи на її законність та обґрунтованість.

2.        Мотивувальна частина

Позиція суду апеляційної інстанції

Частинами першою, другою, п`ятою статті 263 Цивільного процесуального кодексу України (далі – ЦПК України) встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення не відповідає.
Заслухавши учасників судового процесу та дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.
Суд першої інстанції не дотримався приписів статей 12, 13, 76, 102, 103 ЦПК України.
У зв`язку з порушенням норм процесуального права оскаржувану ухвалу слід скасувати, а справу – направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Встановлені судами першої та апеляційної інстанції обставини

Суд першої інстанції ухвалою від 28 грудня 2021 року відкрив провадження у справі, визначив порядок її розгляду за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання.
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 серпня 2022 року задоволено клопотання ОСОБА_3 і призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу. На вирішення експертизи поставлені питання: яка ринкова вартість тимчасової залізної споруди для провадження підприємницької діяльності – кіоску площею 12,6 кв.м, адреса: АДРЕСА_2 ?; чи можливий поділ вказаної споруди на дві рівні частки з дотриманням можливостей використання кожної частки окремо за прямим призначенням – здійснення підприємницької діяльності для ведення роздрібної торгівлі?
За результатами експертизи судовим експертом Власюком В.В. складено висновок №991/022 від 22 лютого 2023 року, згідно якого: ринкова вартість тимчасової залізної споруди для провадження підприємницької діяльності – кіоску площею 12,6 кв.м, адреса: АДРЕСА_2 , - в цінах станом на 20 лютого 2023 року (дату проведення розрахунків) складає (без врахування ПДВ) 254 104 грн; поділ цієї споруди як об`єкту нерухомого майна, з дотриманням можливостей використання кожної частки окремо за прямим призначенням – для ведення роздрібної торгівлі, є неможливим.

Мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції

Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Одними з основних засад (принципів) цивільного судочинства є змагальність сторін і диспозитивність (частина третя статті 2 ЦПК України).
Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
За змістом частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
В силу статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, у тому числі висновками експертів.
Згідно зі статтею 102 ЦПК України висновок експерта – це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Із положень частини першої статті 103 ЦПК України слідує, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що при прийнятті процесуальних рішень і застосуванні будь-яких процесуальних норм суд має керуватись у першу чергу основним завданням цивільного судочинства, яким є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту прав та інтересів особи.
Досягнення завдань цивільного судочинства забезпечується за допомогою реалізації його основних засад, у тому числі принципів змагальності сторін і диспозитивності.
За правовим визначенням предметом позову є матеріальний зміст позовних вимог, який проявляється в юридичній заінтересованості позивача отримати певне матеріальне благо, щодо якого виник спір.
Предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи та підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Висновок експерта є доказом, який складається на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Судом призначається експертиза за відповідним клопотанням учасника справи для з`ясування обставин, які можуть бути встановлені лише із застосуванням спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.
Таким чином, експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування у справі.
Із матеріалів справи слідує, що предметом первісного позову ОСОБА_1 є поділ між сторонами торгівельного кіоску в ідеальних частках. У свою чергу, предметом зустрічного позову ОСОБА_3 є поділ цього кіоску в натурі шляхом присудження позивачці майна в цілому та присудження відповідачу грошової компенсації замість його частки у майні.
Суд першої інстанції не звернув уваги на вказані положення процесуального закону та призначив будівельно-технічну експертизу для з`ясування можливості поділу торгівельного кіоску в натурі на дві окремі частини, хоча такі вимоги сторонами не заявлялися.
Фактично суд вийшов за межі заявлених вимог і вдався до збирання доказів, які не стосуються предмету доказування.
Отже, підстави для задоволення клопотання ОСОБА_1 та призначення у справі будівельно-технічної експертизи відсутні.

3.        Висновки суду апеляційної інстанції

Ухвала суду першої інстанції не відповідає вимогам процесуального закону і перешкоджає подальшому провадженню у справі, тому в силу статей 376, 379 ЦПК України вона підлягає скасуванню з постановленням судового рішення про залишення клопотання  ОСОБА_1 про призначення експертизи без задоволення та направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Щодо судових витрат

Відповідно до статті 141 ЦПК України питання щодо понесених ОСОБА_3 судових витрат за подання апеляційної скарги має бути вирішено судом першої інстанції при ухваленні судового рішення по суті спору (пункт 37 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»).

Керуючись ст.ст. 374, 376, 379, 381, 382, 384, 389 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.
Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 2 травня 2023 року про призначення експертизи скасувати.
Клопотання ОСОБА_1 про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи залишити без задоволення.
Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 28 липня 2023 року.

Судді:        О.І. Ярмолюк

       Л.М. Грох

       Т.О. Янчук

Головуючий у першій інстанції – Козак О.В.                
Доповідач – Ярмолюк О.І.                                                        Категорія 48