Справа № 127/18661/23 
Провадження № 33/801/731/2023
Категорія: 305 
Головуючий у суді 1-ї інстанції Король О. П.
Доповідач: Стадник І. М.

ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
Іменем України

11 серпня 2023 року                                                                               м. Вінниця
Суддя Вінницького апеляційного суду Стадник І.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 03 липня 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 173 КпАП України, 
ОСОБА_2 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , 
встановив:
Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 03 липня 2023 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 173 КпАП України та застосовано до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 грн. 
Не погодившись із постановою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову, а провадження по справі закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Доводи апеляційної скарги полягають у тому, що суд першої інстанції не з`ясував обставин, що мають значення для справи, при цьому не повідомив належним чином його про день, час та місце розгляду справи.
Стверджує про те, що не знає громадянку ОСОБА_3 , до якої він нібито звертався нецензурною лайкою, і про наявність складеного адміністративного протоколу не знав. Звертає увагу на те, що він є інвалідом ІІ групи, а тому застосування штрафу до нього не можливе.
В судовому засіданні ОСОБА_1 вимоги апеляційної скарги підтримав на умовах викладених в ній. Пояснив, що про складення протоколу щодо нього не знав. В той день сусідка з незрозумілих йому причин викликала поліцію і здійняла ґвалт, бо його і сусідська собака зчепилися. При цьому собаки нікого не покусали, одяг не пошкодили тощо. Судову повістку про виклик до суду першої інстанції він отримав вже після засідання і розгляду справи.
Апеляційний суд, згідно з вимогами статті 294 КпАП України переглянувши справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, що досліджувалися судом першої інстанції, дійшов висновку про те, що апеляційну скаргу слід задовольнити, а оскаржувану постанову суду першої інстанції скасувати із закриттям провадження у справі з таких підстав.
Згідно зі статтею 245 КпАП України завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Статтею 280 КпАП України встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Положеннями частин 1, 2 статті 7 КпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №318384 від 22.06.2023 ОСОБА_1 о 09 год 05 хв цього ж дня – 22.06.2023 перебуваючи за адресою вул. Гната Танцюри, 13 м. Вінниця ( в громадському місці) висловлювався нецензурними словами в адресу ОСОБА_4 чим порушив громадський порядок та спокій громадян.
Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за статтею 173 КпАП України.
Диспозиція статті 173 КпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.
Об`єктом захисту цих норм є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв, зокрема, в безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.
Як роз`яснив Пленум Верховного суду України у пункті 3 постанови N 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.
Об`єктом даного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Вчинене адміністративне правопорушення може бути лише в громадських місцях.
Громадське місце - це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.
Натомість матеріали справи не містять відомостей, що конфлікт між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 виник в громадському місці - відкритому та загальнодоступному, оскільки за змістом протоколу про адміністративне правопорушення, місцем його вчинення зазначено АДРЕСА_1 , тобто домоволодіння останнього.
За змістом статей 254, 255, 256 КпАП України протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння, яке містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КпАП України, у якому крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує факти неправомірних дій і розцінюється як основне джерело доказів.
Відповідно до статті 256 КпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище перекладача, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності і , при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
У разі відмови особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення складений щодо ОСОБА_1 не відповідає вказаним вимогам.
Так, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено і не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією статті 173 КпАП України як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.
Протокол про адміністративне правопорушення не підписаний особою щодо якої він складений, відмітка про відмову від його підписання ОСОБА_1 також відсутня. 
В протоколі вказується на те, що ОСОБА_1 висловлювався нецензурно в бік ОСОБА_4 , тоді як особу останньої не встановлено, пояснення від неї не відібрані. В якості свідка в протоколі зазначена інша особа, а саме ОСОБА_3 . 
Зазначене залишилось поза увагою суду першої інстанції.
Судом також не встановлено даних про те, що дії ОСОБА_1 були вчинені саме з мотивів неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно, не зазначено, в чому ці вони виражалися та яким чином було порушено громадський порядок і спокій громадян, їх тривалість і створення певних перешкод у звичайному житті громадян.
Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 суд, внаслідок недотримання вимог статті 280 КпАП України, не перевірив належним чином обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, не врахував роз`яснення, що викладені у п. 15 Постанови Пленуму Верховного суду України N 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» згідно яких суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені статтею 173 КпАП України (80731-10), щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та інше) або проступків, що не є дрібним хуліганством.
За таких обставин висновок суду про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КпАП України є необґрунтованим, зроблений передчасно.
Крім того, суд звертає увагу на те, що частиною 3 статті 268 КпАП України передбачений виключний перелік статей при розгляді справ за якими присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. Категорія справ за статтею 173 КпАП України входить до цього переліку.
Згідно з частини 1 статті 277-2 КпАП України повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.
Матеріали справи не містять доказів належного повідомлення ОСОБА_1 про його виклик до суду на 03 липня 2023 року.
Так, наявна в матеріалах справи розписка про отримання рекомендованого повідомлення (судової повістки) підтверджує невиконання судом вимог частини 1 статті 277-2 КпАП України, оскільки свідчить про те, що судову повістку ОСОБА_1 отримав 03 липня 2023 року, тобто у день розгляду справи в суді першої інстанції. 
Незважаючи на відсутність в матеріалах справи даних про своєчасне повідомлення особи, яка притягається до адміністративної 03 липня 2023 серпня 2021 року розглянув справу за його відсутності, що є порушенням вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП.
З огляду на викладене суд першої інстанції порушив порядок розгляду справи про адміністративне порушення у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, чим, зокрема, порушив право на захист ОСОБА_1 .
Згідно з пунктом 1 статті 247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Відповідно до пункту 2 частини 8 статті 294 КпАП України за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження у справі. 
Відтак постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі на підставі пункту 1 статті 247 КпАП України.
Керуючись статтями 247, 251, 268, 289, 294 КпАП України, Суд,
постановив:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити
Постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 03 липня 2023 року скасувати, а провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, що передбачене статтею 173 КпАП України закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого цією статтею.
Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Суддя                                                        І.М. Стадник