ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2023 р. 	Справа № 440/234/23	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: П`янової Я.В.,
Суддів: Спаскіна О.А. ,  Присяжнюк О.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.03.2023, головуючий суддя І інстанції: К.І. Клочко, м. Полтава, повний текст складено 22.03.23  по справі № 440/234/23
за позовом                ОСОБА_1  
до               Головного управління Національної поліції в Полтавській області                    
про визнання протиправним та скасування наказу,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі за текстом також – позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (далі за текстом також – відповідач, ГУ НПУ в Полтавській області), в якому просив визнати протиправним та скасувати пункт 7 Наказу Головного управління Національної поліції в Полтавської області від 28.11.2022 за № 1551 "Про неналежне виконання службових обов`язків, притягнення до відповідальності та зменшення розміру премії ".
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 22 березня 2023 року адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано пункт 7 Наказу Головного управління Національної поліції в Полтавської області від 28.11.2022 за № 1551 "Про неналежне виконання службових обов`язків, притягнення до відповідальності та зменшення розміру премії ".
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Полтавській області на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в сумі 1073,60 грн.
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на те, що судове рішення ухвалено з порушенням норм процесуального права; має місце невідповідність висновків, викладених у оскаржуваному рішенні, обставинам справи. Наводить обставини справи та нормативно-правове обґрунтування, зазначені ним у відзиві на позовну заяву. Вказує на те, що суд першої інстанції при ухваленні рішення не взяв до уваги того, що ОСОБА_1 у поясненнях від 10.11.2022, наданих в межах проведення службового розслідування, не зазначав про те, що огляд місця події був проведений, та не зазначав дату проведення такого огляду, що, в свою чергу, підтверджує інформацію, викладену у листі Полтавської обласної прокуратури від 24.10.2022 за вих. № 09/1-565-вих22.
Позивач правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.
Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також – КАС України) суд  апеляційної  інстанції  розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що до слідчого управління ГУНП в Полтавській області надійшов лист Полтавської обласної прокуратури від 24.10.2022 за вих. № 09/1-565-вих22 про виявлення фактів неналежного розслідування кримінальних проваджень за фактами порушень правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою, які спричинили загибель людей або інші тяжкі наслідки, що перебувають у провадженні слідчих Полтавського РУП та Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області /а.с. 13/.
За фактом можливого порушення службових повноважень окремими працівниками ГУНП в Полтавській області під час судового розслідування у кримінальних провадженнях, розпочатих за частиною 2 статті 272 Кримінального кодексу України, ГУНП в Полтавській області на підставі Наказу № 931 від 03.11.2022 проведено службове розслідування, за наслідками якого складено висновок службового розслідування від 17.11.2022 /а.с. 93 - 145/.
Згідно з висновком службового розслідування за неналежне виконання службових обов`язків, що виявилося у порушенні вимог п.п. 1,2 ч. 1 статті 18 Закону України "Про національну поліцію", ч.ч. 1, 2 статті 9, ч. 1 статті 28, частини 1,4 статті 40 КПК України, п.п. 1,2 п. 3 р. 6 Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого Наказом МВС від 06.07.2017 за № 570, у частині належного досудового розслідування кримінального правопорушення, невжитті необхідних заходів, спрямованих на забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, розумних строків, всебічного дослідження обставин порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на території ТОВ "Полтаввагон", внаслідок чого отримав ушкодження ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні № 12021170430000985, дисциплінарна комісія ГУНП в Полтавській області запропонувала оголосити догану слідчому СВ ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 , на підставі пункту 5 статті 23 Дисциплінарного статуту Національної поліції України при встановленні розміру премії за листопад 2022 рік та зменшити його на 50 %.
Наказом ГУНП в Полтавській області від 28.11.2022 за № 1551 за неналежне виконання службових обов`язків, виявлене службовим розслідуванням, ОСОБА_1 оголошено догану, на підставі пункту 5 статті 23 Дисциплінарного статуту Національної поліції України при встановленні розміру премії за листопад 2022 рік зменшено його на 50 % /а.с. 157 - 163/.
Позивач не погодився із наказом ГУНП в Полтавській області від 28.11.2022 за № 1551 та звернувся до суду з позовом у цій справі.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що матеріалами службового розслідування не підтверджено наявності складу дисциплінарного проступку в діяннях (дії чи бездіяльності) позивача, які стали підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, відтак, оскаржений у цій справі Наказ Головного управління Національної поліції в Полтавської області від 28.11.2022, № 1551 "Про неналежне виконання службових обов`язків, притягнення до відповідальності та зменшення розміру премії" є протиправним та підлягає скасуванню у частині пункту 7.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та доводам учасників справи, колегія суддів зазначає таке.
Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон № 580-VIII, за приписами частини першої статті 59 якого служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (ст. 2 Закону України «Про Національну поліцію»).
Статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію" визначено основні обов`язки поліцейського, зокрема, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону у разі вчинення протиправних діянь.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України ” від 15.03.2018 за № 2337-VIIІ.
Положеннями ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
У частині 3 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, звати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти півникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.
Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків (ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно з ч. 1 ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Відповідно до частини першої статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
За приписами ч. 1 ч. 11 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.
Згідно з ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. 
У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.
Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Із наведених правових норм слідує, що службова дисципліна полягає у дотриманні (виконанні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного поліцейського, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників.
Обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним та дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків унаслідок вчинення поліцейським певних дій чи бездіяльності.
Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому таке рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду дисциплінарного стягнення.
Отже службовим розслідуванням має бути встановлено, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) воно було призначено.
Такі висновки викладено у постанові Верховного Суду від 26.01.2022 у справі № 480/1338/19.
Пунктами 1, 2 розділу 2 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07.11.2018 за № 893 (надалі також – Порядок №893), передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. 
Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 від 07.11.2018 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Як убачається з матеріалів справи, підставою для проведення службового розслідування щодо позивача стали обставини, викладені в листі Полтавської обласної прокуратури від 24.10.2022 за вих. № 09/1-565-вих22 про виявлення фактів неналежного розслідування кримінальних проваджень за фактами порушень правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою, які спричинили загибель людей або інші тяжкі наслідки, що перебувають у провадженні слідчих Полтавського РУП та Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області
На підставі Наказу № 931 від 03.11.2022 проведено службове розслідування, за наслідками якого складено висновок службового розслідування від 17.11.2022.
Службовим розслідуванням установлено, зокрема, що 04.11.2021 до чергової частини ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшла заява від ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 30.08.2021 близько 14 години, працюючи електрозварювальником ТОВ "Полтаввагон", під час розчеплення вагонів на ж/д колії за адресою: м. Полтава, пров. Перспективний, він отримав тілесні ушкодження у вигляді відкритої проникаючої ЧМТ, забій головного мозку тяжкого ступеню важкості, перелом тім`яної кістки.
05.11.2021 за таким фактом СВ відділу поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області внесено відомості до ЄРДР № 12021170430000985 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 272 Кримінального кодексу України.
Під час розслідування кримінального провадження № 12021170430000985 05.11.2021 слідчим вручено пам`ятку про права та обов`язки потерпілого та допитано потерпілого ОСОБА_2 .
Також 05.11.2021 допитано як свідка матір потерпілого ОСОБА_3 .
06.11.2021 допитано як свідків сестру потерпілого ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , заступника директора ТОВ "Електронбуд-сервіс", що розташоване поруч з ТОВ "Полтаввагон".
08.11.2021 допитано свідка ОСОБА_6 , електрозварювальника ТОВ "Полтаввагон", який з-поміж іншого пояснив, що 30.08.2021 вони з потерпілим ОСОБА_2 після спільного вживання алкогольних напоїв побачили залишки металевих виробів та вирішили вкрасти. При розвантаженні цих металевих виробів з вагону ОСОБА_6 почув гучний крик ОСОБА_2 , після чого він виліз з вагону та побачив, що ОСОБА_2 лежить у траві.
11.11.2021 проведено додатковий допит свідка ОСОБА_6 .
Також 11.11.2021 слідчим направлено запит директору ТОВ "Полтаввагон" щодо надання копій документів: статуту та свідоцтва про реєстрацію ТОВ "Полтаввагон"; наказу про призначення ОСОБА_2 на посаду та його посадову інструкцію; документів щодо безпосереднього керівника ОСОБА_2 та інженера з охорони праці; журналів проведення інструктажів з потерпілим ОСОБА_2 та іншими особами ТОВ "Полтаввагон". До матеріалів кримінального провадження долучено копії зазначених документів.
18.11.2021 допитано свідка ОСОБА_7 , генерального директора ТОВ "Полтаввагон", а також свідка ОСОБА_8 .
Проведено огляд місця події на ділянці місцевості по пров. Перспективному в м. Полтава, де ОСОБА_2 отримав тілесні ушкодження.
Направлено запит з метою долучення копій матеріалів справи ЄО № 28260 від 11.11.2021 щодо звернення за фактом крадіжки металобрухту на ТОВ "Полтаввагон". Встановлено, що ЄО за № 28260 від 11.11.2021 не зареєстровано до журналу обліку ЄО ВП № 1.
Отримано дозвіл слідчого судді на тимчасовий доступ до медичної документації ОСОБА_2 . Вказану документацію вилучено в порядку тимчасового доступу.
Призначено судово-медичну експертизу з метою встановлення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень. За результатами проведеної експертизи встановлено, що тілесне ушкодження ОСОБА_2 кваліфікується як тяжке тілесне ушкодження за ознакою небезпеки для життя.
Опитаний слідчий СВ ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_1 надав пояснення щодо проведення ним указаних слідчих дій у кримінальному провадженні № 12021170430000985 та зазначив, що розслідування в рамках цього провадження триває.
Згідно з висновком службового розслідування від 17.11.2022 за неналежне виконання службових обов`язків, що виявилося у порушенні вимог п.п. 1,2 ч. 1 статті 18 Закону України "Про національну поліцію", ч.ч. 1, 2 статті 9, ч. 1 статті 28, частин 1, 4 статті 40 КПК України, п.п. 1,2 п. 3 р. 6 Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого Наказом МВС від 06.07.2017 за № 570, у частині належного досудового розслідування кримінального правопорушення, невжитті необхідних заходів, спрямованих на забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, розумних строків, всебічного дослідження обставин порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на території ТОВ "Полтаввагон", внаслідок чого отримав ушкодження ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні № 12021170430000985, дисциплінарна комісія запропонувала оголосити догану слідчому СВ ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 , на підставі пункту 5 статті 23 Дисциплінарного статуту Національної поліції України при встановленні розміру премії за листопад 2022 рік та зменшити його на 50 %.
Наказом ГУНП в Полтавській області від 28.11.2022 за № 1551 за неналежне виконання службових обов`язків, виявлене службовим розслідуванням, ОСОБА_1 оголошено догану, на підставі пункту 5 статті 23 Дисциплінарного статуту Національної поліції України при встановленні розміру премії за листопад 2022 рік зменшено його на 50 % /а.с. 157 - 163/.
За змістом Наказу Головного управління Національної поліції в Полтавської області від 28.11.2022 за № 1551 "Неналежним чином здійснюється досудове розслідування слідчим СВ ВП № 1 Полтавського РУП Шмаковим В. О., який до цього часу не провів огляду місця події у кримінальному провадженні № 12021170430000985".
Інших підстав для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності оскаржений наказ не містить.
Водночас у висновку службового розслідування, датованого 17.11.2022, зазначено, що у кримінальному провадженні № 12021170430000985 проведено огляд місця події на ділянці місцевості по пров. Перспективному в м. Полтава, де ОСОБА_2 отримав тілесні ушкодження.
За твердженням позивача, що не заперечувалося відповідачем у відзиві на позовну заяву, огляд місця події у кримінальному провадженні № 12021170430000985 ним було проведено 02.09.2022, тобто ще до проведення службового розслідування та притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
Посилання відповідача на несвоєчасність проведення позивачем огляду місця події колегія суддів відхиляє з огляду на те, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності була не несвоєчасність проведення цієї процесуальної дії, а непроведення її взагалі.
Твердження відповідача про те, що ОСОБА_1 у поясненнях від 10.11.2022, наданих в межах проведення службового розслідування, не зазначав про те, що огляд місця події був проведений та не зазначав дату проведення такого огляду, не знайшло свого підтвердження під час розгляду справи.
Так, у поясненнях від 10.11.2022, наданих позивачем під час розгляду справи у суді першої інстанції, ОСОБА_1 зазначено про те, що «проведено огляд місця події на ділянці місцевості по пров. Перспективному в м. Полтава, де ОСОБА_2 отримав тілесні ушкодження» (а.с. 156).
Водночас колегія суддів ураховує, що оскаржений наказ, як і висновок службового розслідування, не містять необхідних ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним та дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, причин та умов що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Натомість службовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_1 проведено низку процесуальних дій у рамках кримінального провадженні № 12021170430000985 та розслідування ще триває.
Колегія суддів зазначає, що процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого наказу про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності відповідно до положень діючого процесуального законодавства покладено на відповідача як на суб`єкта владних повноважень.
Матеріалами службового розслідування, наявними в матеріалах справи, не підтверджено факт порушення позивачем службової дисципліни, а тому відповідачем необґрунтовано застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що оскаржений у цій справі Наказ Головного управління Національної поліції в Полтавської області від 28.11.2022 за № 1551 є необґрунтованим у частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, а отже є протиправним.
Суд першої інстанції, правильно встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, оцінивши докази у їх сукупності, доводи сторін спору, врахувавши вищезазначені норми матеріального права та процесуального права, зокрема, щодо оцінки доказів, дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.
Доводи апеляційної скарги таких висновків не спростовують і зводяться до переоцінки встановлених судом першої інстанції обставин справи.
У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, колегія суддів вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.
Ураховуючи положення статті 139 КАС України, підстави для зміну розподілу судових витрат відсутні.  
Керуючись ст. 139, 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Полтавській області - залишити без задоволення.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.03.2023 по справі № 440/234/23 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		Я.В. П`янова 	
Судді	   	О.А. Спаскін    О.В. Присяжнюк