ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

03 жовтня 2023 року 	м. Дніпро	справа № 340/4024/23	
                                                                                Суддя І інстанції – Черниш О.А.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Чепурнова Д.В. (доповідач),
                               суддів:  Сафронової С.В., Бишевської Н.А.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 
на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 липня 2023 року у справі №340/4024/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ: 

ОСОБА_1 08.12.2021 року звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ по особовому складу ГУНП в Кіровоградській області №449о/с від 13.10.2021 року та поновити його на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 (м.Мала Виска) Новоукраїнського районного відділу поліції Головного управління НП в Кіровоградській області;
- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Кіровоградській області №1724 від 19.11.2021 року про застосування до нього дисциплінарного стягнення;
- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити грошове забезпечення за листопад, грудень 2021 року та послідуючий період вимушеного прогулу;
- стягнути з Головного управління поліції в Кіровоградській області, Державної казначейської служби України на його користь виплату за заподіяння йому незаконними рішеннями та іншими протиправними діями моральної шкоди в сумі 288000 гривень.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11 березня 2022 року у справі №340/10139/21 позовні вимоги задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано наказ по особовому складу ГУНП в Кіровоградській області №449о/с від 13.10.2021 року в частині призначення капітана поліції ОСОБА_1 дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт.Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.
Визнано протиправним та скасовано наказ ГУНП в Кіровоградській області №1724 від 19.11.2021 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського відділення поліції №2 (с.м.т. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області».
Зобов`язано Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області нарахувати та виплатити грошове забезпечення за період з 19 жовтня 2021 року по 31 січня 2022 року.
В задоволені решти позовних вимог відмовлено.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2022 року у справі №340/10139/21 апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області задоволено частково.
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11 березня 2022 року в адміністративній справі №340/10139/21 скасовано.
Позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Кіровоградській області №449о/с від 13.10.2021 року в частині призначення капітана поліції ОСОБА_1 дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт.Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції головного управління Національної поліції в Кіровоградській області залишено без розгляду.
В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 06 жовтня 2022 року у справі №340/10139/21 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2022 року у справі №340/10139/21.
14 червня 2023 року ОСОБА_1 , посилаючись на положення ч.4 ст. 240 КАС України звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом, в якому просив:
- визнати причини пропуску строку на звернення до адміністративного суду поважними та поновити цей строк;
- визнати протиправним та скасувати наказ по особовому складу ГУ НП в Кіровоградській області №449 о/с від 13.10.2021 року, в частині призначення ОСОБА_1 дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 липня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто.
Не погодившись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просив її скасувати та передати справу (заяву) на розгляд суду першої інстанції.
Апеляційна скарга ОСОБА_1 фактично обґрунтована незгодою із висновком суду першої інстанції про наявність підстав для повернення адміністративного позову у зв`язку із пропуском строку звернення до суду з адміністративним позовом. Вказує на те, що в силу вимог ч.4 ст.240 КАС України у позивача є процесуальне право усунути підставі, з яких позов було залишено без розгляду, та право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку. Разом з цим, судом першої інстанції не було надано належної уваги обставинам, на якій позивач посилався, як на усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.
В письмовому відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області просило відмовити у її задоволенні та залишити без змін ухвалу суду першої інстанції.
У письмовій відповіді на відзив на апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, ОСОБА_1 просив апеляційну скаргу задовольнити.
Також від позивача надійшли додаткові пояснення по справі. 
Згідно із ч.3 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Відповідно до ч.1 ст. 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Згідно із ч.2 ст. 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.
Так, апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 липня 2023 року, в силу положень ч.2 ст. 312 КАС України, підлягає розгляду в порядку письмового провадження.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 10 серпня 2023 року розгляд справи №340/4024/23 призначена до розгляду в порядку письмового провадження.
Зважаючи на наявність письмового відзиву на апеляційну скаргу від Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області та відповіді на відзив на апеляційну скаргу, а також додаткових пояснень від ОСОБА_1 підстави для розгляду апеляційної скарги на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 липня 2023 року у судовому засіданні з повідомленням учасників справи відсутні.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 липня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто у зв`язку з пропуском останнім строку звернення до суду з адміністративним позовом про скасування наказу по особовому складу ГУ НП в Кіровоградській області №449 о/с від 13.10.2021 року, в частині призначення ОСОБА_1 дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, оскільки про оскаржуваний наказ позивач дізнався 19.10.2021 року, а до суду звернувся 14.06.2023 року.
З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погоджується, виходячи із наступного.
Згідно частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною 5 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Початок місячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа:
1) дізналася або 2) повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Зазвичай ці два моменти збігаються, але це не обов`язково. Тому при визначенні початку цього строку передусім до уваги береться момент, коли особа фактично дізналася про наявність відповідного порушення. 
Йдеться не про те, коли особа з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність.
При цьому, незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
За приписами п.3 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Так, Третій апеляційний адміністративний суд постановою від 08 серпня 2022 року у справі №340/10139/21 залишив без розгляду позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Кіровоградській області №449о/с від 13.10.2021 року в частині призначення капітана поліції ОСОБА_1 дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт.Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції головного управління Національної поліції в Кіровоградській області у зв`язку із пропуском строку, визначеного ч.5 ст. 122 КАС України. 
Зі змісту вказаної постанови вбачається, що: «з наказом  ГУНП в Кіровоградській області №449о/с від 13.10.2021 року, яким ОСОБА_1 призначений на посаду дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт.Добровеличківка) Новоукраїнського  РВП ГУНП в Кіровоградській області та звільнений з посади інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 (м.Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області,  позивач  ознайомлений  19.10.2021  року. Колегія суддів зазначає, що оскільки позивач  проходив публічну службу та вимоги  позову пов`язані із проходженням ним публічної служби, то в даних правовідносинах повинен  бути  застосований  місячний строк  звернення  до суду.
З матеріалів справи встановлено, що позивач звернувся до адміністративного суду  з  вимогами про визнання  протиправним  та  скасування  наказу  відповідача  лише  08.12.2021 року, тобто з пропуском місячного строку».
Окрім того, судом апеляційної інстанції у постанові від 08 серпня 2022 року у справі №340/10139/21 було надано оцінку доводам позивача про застосування заходів досудового врегулювання спору і зазначено, що: «відповідно  до   частини 4  статті  122  Кодексу адміністративного судочинства України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Проте,  Законом України «Про Національну поліцію»  не передбачена ані можливість досудового порядку вирішення спору, ані  визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору».
З огляду на те, що постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2022 року у справі №340/10139/21 набрала законної сили, то вказані вище положення, в силу ч.4 ст. 78 КАС України, не підлягають доказуванню.
Разом з тим, відповідно до положень ч.4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.
Так, звертаючись з адміністративним позовом, ОСОБА_1 вказав на усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, зокрема вказав на те, що вів активну поведінку щодо поновлення своїх порушених прав та законних інтересів, шляхом подання рапортів до керівництва для скасування явно незаконного наказу стосовно його переміщення, надання пояснень, намагання потрапити на особистий прийом до начальника ГУНП в Кіровоградській області, звертався до керівництва, щоб його на час розгляду звернення ставили у графік чергувань, вимагав офіційного ознайомлення із наказом та роз`яснень причин такого переміщення, а також активно, вмотивовано, при наявних законних підставах, вживав послідовних дій в питанні захисту порушених своїх прав в рамках судових справ №340/10139/21 та 340/1237/22.
Разом з тим, на переконання колегії суддів, під усуненням підстав, з яких позов було залишено без розгляду, слід розуміти наведення обставин, які свідчать про поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом, які існували на час прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду і не були досліджені.
Зважаючи на те, що обставини застосування позивачем заходів досудового врегулювання спору, на які посилається позивач, були досліджені Третім апеляційним адміністративним судом у постанові від 08.08.2022 року у справі 340/10139/21, то вони не можуть братися до уваги, як усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.
Разом з тим, колегія суддів враховує посилання позивача на неможливість оскарження наказу ГУНП в Кіровоградській області №449о/с від 13.10.2021 року до моменту його отримання (16.11.2021 року) через незнання його повних реквізитів та зазначає наступне.
Так, статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Тобто, особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Так, на переконання колегії суддів, враховуючи специфіку проходження служби позивача, правила поводження зі зброєю, здійснення повноважень пов`язаних з проходженням служби, позивач повинен був знати про зміну умов його служби, зокрема, про призначення на посаду дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт.Добровеличківка) Новоукраїнського  РВП ГУНП в Кіровоградській області та звільнення з посади інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 (м.Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області.
При цьому, на переконання колегії суддів, у випадку незгоди позивача із наказом ГУНП в Кіровоградській області №449о/с від 13.10.2021 року в частині призначення ОСОБА_1 на посаду дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт.Добровеличківка) Новоукраїнського  РВП ГУНП в Кіровоградській області та звільнення з посади інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 (м.Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області, він повинен був за графіком своєї служби на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 (м.Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області вийти на роботу, отримати зазначений наказ та оскаржити його судовому порядку.
За таких обставин колегія суддів не вбачає підстав для визнання усуненими підстав, з яких позов ОСОБА_1 було залишено без розгляду.
Інші доводи позивача також не свідчать про поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом, які існували на час прийняття Третім апеляційним адміністративним судом постанови від 08.08.2023 року про залишення позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Кіровоградській області №449о/с від 13.10.2021 року в частині призначення капітана поліції ОСОБА_1 дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт.Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції головного управління Національної поліції в Кіровоградській області без розгляду і не були досліджені судом.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. За даних обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи об`єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, зроблені судом першої інстанції висновки відповідають фактичним обставинам справи та підтверджуються належними письмовими доказами, які зібрані та досліджені судом у судовому засіданні під час розгляду даної адміністративної справи, рішення суду першої інстанції у даній справі про задоволення адміністративного позову прийнято без порушення норм процесуального та матеріального права, і тому рішення суду першої інстанції необхідно залишити без змін.
На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об`єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому ухвалу суду першої інстанції про повернення позовної заяви необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Керуючись: пунктом 1 частини 1 статті 315, статтями 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -
                                                            
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07 липня 2023 року у справі №340/4024/23 – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
В повному обсязі постанова складена 03 жовтня 2023 року.

   
Головуючий - суддя                                                                      Д.В. Чепурнов 

                               суддя                                                                      С.В. Сафронова 

                               суддя                                                                      Н.А. Бишевська