П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
 
19 липня 2023 року                                                                                    м. Київ
 
Справа №761/9732/19
Провадження № 22-ц/824/8187/2023
 
Резолютивна частина постанови оголошена 19 липня 2023 року
Повний текст постанови складено  21 липня 2023 року
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
                                               судді-доповідача   Стрижеуса А.М., 
                                   суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.
                                   секретаря: Карпенка В.Р.
                                   
сторони:         позивач          ОСОБА_1        
                        відповідач       Кличко Віталій Володимирович , Департамент                                                                         будівництва та житлового забезпечення виконавчого                                                             органу Київської міської ради (Київської міської                                                                      державної адміністрації),
                        третя особа    Комунальне підприємство з утримання та експлуатації                                                          житлового фонду спеціального призначення                                                                            «Спецжитлофонд»,
                                   
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційою скаргою ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 січня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Голови Київської міської державної адміністрації Кличка Віталія Володимировича, Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа Комунальне підприємство з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення  «Спецжитлофонд» про відшкодування шкоди,-
 
В С Т А Н О В И В:
         Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Голови Київської міської державної адміністрації Кличка В.В., Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про відшкодування майнової шкоди в натурі шляхом видачі, як працівнику ПАТ «Київметробуд», у приватну власність двохкімнатної квартири загальною площею 65,94 кв.м. в житловому будинку на проспекті Голосіївському,74 в м.Києві .
            В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що він працює в ПАТ «Київметробуд» з 19.12.1986 р. та перебуває на квартирному обліку в Святошинській районній в м.Києві державній адміністрації з 10.01.1994 р. з сім`єю в складі 5 осіб, та проживає в однокімнатній квартирі за адресою: АДРЕСА_2 .
         З метою забезпечення належного рівня житлових умов працівників КП «Київський метрополітен» і ПАТ «Київметробуд»19.07.2012 р. в.о.Київської міського голови О.Мазурчак було прийнято Розпорядження № 1259 «По будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на пр-ті 40-річчя Жовтня в Голосіївському районі за програмою доступного житла». Зведення даного житлового будинку здійснюється на земельній ділянці, наданій комунальному підприємству з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення «Спецжитлофонд» згідно з рішенням Київської міської ради від 15.03.2012 р. № 327/7664.
         Розпорядженням № 1259 від 19 липня 2012 року доручено КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» надати до Головного управління житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) списки працівників, які перебувають на квартирному обліку, для укладання договорів на фінансування житла; КП «Спецжитлофонд» здійснити будівництво житлового будинку за рахунок коштів міського бюджету, коштів громадян та залучених коштів; Головному управлінню житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) укласти з громадянами, згідно зі списками, зазначеними в пункті 2 цього розпорядження, договори на фінансування житла у житловому будинку на просп. 40-річння Жовтня, 74 у Голосіївському районі .
         26 лютого 2016 року Головою Київської міської державної адміністрації Кличком В.В. було прийнято Розпорядження № 95 «Про знесення змін до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 19 липня 2012 року № 1259 «Про будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на просп. 40-річчя Жовтня у Голосіївському районі за програмою доступного житла», відповідно до якого виключено п.2, згідно з яким КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» повинні були надати до Головного управління житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації списки працівників, які перебувають на квартирному обліку, для укладання договорів на фінансування житла; виключено положення, відповідно до якого КП «Спецжитлофонд» повинен був здійснити будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» з об`єктами соціальної інфраструктури та блоком первинного обслуговування на просп. 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі за рахунок коштів міського бюджету, коштів громадян та залучених коштів.
         Підпункт 2.6. п. 2 (пп. 3.6. п. З Розпорядження № 1259 в редакції від 19 липня 2012 року) викладено в новій редакції, згідно якої доручено здійснити фінансування будівництва квартир у житловому будинку на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі з розрахунку:
20 відсотків площ - як доступне житло для працівників КП «Київський метрополітен», що фінансується із розрахунку 70 відсотків - за кошти працівників КП Київський метрополітен» та 30 відсотків - за кошти, залучені КП «Спецжитлофонд» від ринкового продажу фізичним та юридичним особам об`єктів інвестування в зазначеному житловому будинку; 10 відсотків площ - як доступне житло для працівників ПАТ «Київметробуд», що фінансується із розрахунку 70 відсотків - за кошти працівників ПАТ «Київметробуд» та 30 відсотків - за кошти, залучені КП «Спецжитлофонд» від ринкового продажу фізичним та юридичним особам об`єктів інвестування в зазначеному житловому будинку; 70 відсотків площ - за залучені кошти від ринкового продажу фізичним та юридичним особам».
         Розпорядженням № 95 від 26 лютого 2016 року Голова Київської міської державної адміністрації Кличко В.В. також передав повноваження Департамента будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з укладання договорів на здійснення інвестування коштів в будівництво замовнику будівництва - КП «Спецжитлофонд».
            Позивач зазначає, що він 13 червня 2016 року написав заяву на фінансування за власні кошти по програмі доступного житла двохкімнатної квартири площею 65,94 квадратних метрів в будинку на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі міста Києва .
            Однак, через виділену Головою Київської міської державної адміністрації Кличком В.В. та Департаментом будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) для працівників ПАТ «Київметробуд» обмежену площу - лише 10%, він не був включений до сформованого ПАТ «Київметробуд» списку працівників, бажаючих взяти участі в інвестуванні коштів в будівництво житла в житловому будинку за адресою: проспект 40-річчя Жовтня (проспект Голосїївський), 74 у Голосіївському районі міста Києва за програмою доступного житла, оскільки в контрольному списку він перебуває під номером 41, а до списку, який подавався, включено лише 27 осіб.
         Пізніше 26 серпня 2016 року Департаментом будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було розроблено, а Головою Київської міської державної адміністрації Кличком В.В. було прийнято Розпорядження № 744 «Про внесення змін до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 19 липня 2012 року № 1259 «Про будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на просп. 40-річчя Жовтня у Голосіївському районі за програмою доступного житла». Розробленим Розпорядженням № 744 від 26 серпня 2016 р. Голова Київської міської державної адміністрації Кличком В.В. вніс зміни до Розпорядження № 1259 від 19 липня 2012 року, а саме передбачив, що фінансування будівництва житлового будинку на просп. 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі буде здійснюватися за рахунок коштів, залучених у встановленому законодавством порядку.
            Позивач зазначає, що розробивши Розпорядження № 95 від 26 лютого 2016 року та розпорядження № 744 від 26 серпня 2016 року, без фінансово-економічних розрахунків та висновків юридичного управління виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), відповідачі позбавили його, як працівника ПАТ «Київметробуд», права на отримання житла в житловому будинку, що споруджується за адресою: м. Київ, проспект 40-річчя Жовтня (проспект Голосіївський), 74 по програмі доступного житла та не надали йому, як працівнику ПАТ «Київметробуд», змоги поліпшити свої житлові умови. В результаті чого йому була завдана майнова (матеріальна) шкода в розмірі 692 633,76 грн.
            Оскільки в позасудовому порядку позивачу не вдалось вирішити даний спір він звернувся до суду та просить відшкодувати йому завдану шкоду в натурі шляхом видачі, як працівнику ПАТ «Київметробуд», у приватну власність двохкімнатної квартири загальною площею 65,94 кв.м. в житловому будинку на проспекті Голосіївському,74 в м.Києві .
            Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 17 січня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Голови Київської міської державної адміністрації Кличка Віталія Володимировича, Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: Комунальне підприємство з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення «Спецжитлофонд» про відшкодування шкоди відмовлено.
            Рішення суду обґрунтовано тим, що виділення позивачу квартири у спосіб, заявлений при зверненні до суду, не узгоджується з вимогами житлового законодавства, яке регулює даний вид правовідносин і може призвести до порушення прав інших осіб, які перебувають на черзі та потребують поліпшення житлових умов. Крім того суд зазначив, що порядок отримання квартири в будинку №74 по пр-ту 40-річчя Жовтня (Голосіївському) в м.Києві передбачений розпорядженням №1259 «Про будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на просп. 40-річчя Жовтня у Голосіївському районі за програмою доступного житла», яке є чинним на момент розгляду справи, відповідно до якого отримання житла можливе лише у разі укладання відповідного договору про інвестування житла з громадянами, включеними до списку, що подається ПАТ «Київметробуд». Такі умови на момент розгляду справи дотримані не були.
Не погоджуючись з рішенням суду, 31 березня 2023 року до Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 , у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2023 року та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не належним чином дослідив зміст позову про відшкодування майнової шкоди.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 
від 31 березня 2023 року апеляційна скарга передано судді-доповідачу.
            Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 квітня 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та витребувано з Голосіївського районного суду м. Києва матеріали цивільної справи №761/9732/19 за позовом ОСОБА_1 до Голови Київської міської державної адміністрації Кличка Віталія Володимировича, Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа Комунальне підприємство з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення  «Спецжитлофонд» про відшкодування шкоди.  
18 травня 2023 року матеріали цивільної справи №761/9732/19 надійшли до Київського апеляційного суду.
            Ухвалою Київського апеляційного суду м. Києва від 23 травня 2023 року справу призначено до розгляду в судовому засіданні з викликом сторін.
            05 травня 2023 року на адресу Київського апеляційного суду надійшли відзиви представника Комунального підприємства з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення  «Спецжитлофонд» та Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) адвоката Єзути К.С., у яких позивачки просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2023 року залишити без змін.
            В судовому засіданні представник позивача Дзелінського адвокат Пасічник В.В. підтримала доводи апеляційної скарги.
 
            Представник відповідачі та третьої особи адвокат Єзута К.С. заперечувала проти доводів апеляційної скарги, посилаючись на законність та обґрунтованість іршення суду.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у відзивах на апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла таких висновків.
Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
            Встановлено, що  ОСОБА_1 працює в  ПАТ «Київметробуд» з 19 грудня 1986 року та перебуває на квартирному обліку з 10 січня 1994 року в Святошинській районній в місті Києві державній адміністрації.
         15 березня 2012 року Київською міською радою було прийнято рішення надати Комунальному підприємству з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення «Спецжитлофонд» в постійне користування земельну ділянку площею 0,54 га для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» з об`єктами соціальної інфраструктури та блоком первинного обслуговування на проспекті 40-річчя Жовтня (Голосіївському) в м.Києві.
         19 липня 2012 року Київською міською державною адміністрацією прийнято розпорядження № 1259 «Про будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі за програмою доступного житла».
         На підставі пункту 1 цього розпорядження КП «Спецжитлофонд» було визначено замовником будівництва житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» з об`єктами соціальної інфраструктури та блоком первинного обслуговування на проспекту 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі.
         Пунктом 2 вищезазначеного розпорядження КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» було зобов`язано надати до Головного управління житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) списки працівників, які перебувають на квартирному обліку, для укладання договорів на фінансування житла.
            Підпунктом 4.2. пункту 4 розпорядження Головне управління житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було зобов`язано укласти з громадянами, згідно із списками, визначеними в пункті 2 цього розпорядження, договори на фінансування житла у житловому будинку на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі.
         Підпунктом 3.6 пункту 3 передбачено будівництво замовником КП «Спецжитлофонд» житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» з об`єктами соціальної інфраструктури та блоком первинного обслуговування на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі за рахунок коштів міського бюджету, коштів громадян та залучених коштів.
         26 лютого 2016 року Київською міською державною адміністрацією було прийнято розпорядження № 95 «Про внесення змін до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 19 липня 2012 року № 1259 «Про будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі за програмою доступного житла».
         Цим розпорядженням відповідач вніс зміни до розпорядження № 1259 від 19 липня 2012 року, а саме: виключив пункт 2, відповідно до якого КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» повинні були надати до Головного управління житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації списки працівників, які перебувають на квартирному обліку, для укладання договорів на фінансування житла; виключив положення, відповідно до якого КП «Спецжитлофонд» повинен був здійснити будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» з об`єктами соціальної інфраструктури та блоком первинного обслуговування на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі за рахунок коштів міського бюджету, коштів громадян та залучених коштів; підпункт 2.6. пункту 2 (підпункт 3.6. пункту 3 розпорядження № 1259 в редакції від 19 липня 2012 року) виклав в такій редакції:
« 2.6. Здійснити фінансування будівництва квартир у житловому будинку на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 з розрахунку:
20 відсотків площ - як доступне житло для працівників КП «Київський метрополітен», що фінансується із розрахунку 70 відсотків - за кошти працівників КП «Київський метрополітен» та 30 відсотків - за кошти, залучені КП «Спецжитлофонд» від ринкового продажу фізичним та юридичним особам об`єктів інвестування в зазначеному житловому будинку;
10 відсотків площ - як доступне житло для працівників ПАТ «Київметробуд», що фінансується із розрахунку 70 відсотків - за кошти працівників ПАТ «Київметробуд» та 30 відсотків - за кошти, залучені КП «Спецжитлофонд» від ринкового продажу фізичним та юридичним особам об`єктів інвестування в зазначеному житловому будинку;
70 відсотків площ - за залучені кошти від ринкового продажу фізичним та юридичним особам.».
         Крім того, зазначеним розпорядженням надано КП «Спецжитлофонд» (замість Головного управління житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації) повноваження на укладання з працівниками ПАТ «Київметробуд» та КП «Київський метрополітен» договорів на фінансування будівництва квартир у житловому будинку на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі згідно визначеного підпунктом 2.6. пункту 2 відсоткового розрахунку площі як доступне житло.
         26 серпня 2016 року Київською міською державною адміністрацією було прийнято розпорядження № 744 «Про внесення змін до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 19 липня 2012 року № 1259 «Про будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі за програмою доступного житла» (далі також розпорядження № 744), відповідно до якого внесено зміни до розпорядження № 1259 від 19 липня 2012 року, а саме передбачено, що фінансування будівництва житлового будинку на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі буде здійснюватися за рахунок коштів, залучених у встановленому законодавством порядку.
         Встановлено, що ПАТ «Київметробуд» подало списки 27 працівників підприємства, з якими були укладені договори про інвестування житла.
            Позивач ОСОБА_1 в контрольному списку працівників підприємства, що потребують поліпшення житлових умов перебуває під № 41, а отже не увійшов до списку осіб, з якими укладались договори про інвестування житла за адресою: м.Київ, проспект 40-річчя Жовтня, 74 .
         Позивач, вважаючи розпорядження № 95 від 26 лютого 2016 року та розпорядження № 744 від 26 серпня 2016 року такими, що порушують його права на поліпшення житлових умов, звернувся з позовом до Окружного адміністративного суду м.Києва про визнання неправомірними та скасування зазначених розпорядчих актів та зобов`язання Київської міської державної адміністрації та ПАТ «Київметробуд» виконати розпорядження № 1259 від 19.07.2012 р.
            Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 вересня 2017 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2020 року, у задоволенні позову відмовлено.
            Відповідно до постанови Верховного Суду від 04.10.2022 р. позов ОСОБА_1 задоволено частково, визнано протиправним і скасовано розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) № 95 від 26 лютого 2016 року «Про внесення змін до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 19 липня 2012 року № 1259 «Про будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі за програмою доступного житла», визнано протиправними та скасовано розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 744 від 26 серпня 2016 року «Про внесення змін до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» від 19 липня 2012 року № 1259 «Про будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі за програмою доступного житла», в решті позовних вимог відмовлено.
         У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Оскаржуване судове рішення зазначеним вимогам закону відповідає.
Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
            Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.
Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до частин першої та другої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні і суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
            У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Застосування будь-якого способу захисту цивільного права має бути об`єктивно виправданим та обґрунтованим, а саме: повинно реально відновлювати наявне порушене, оспорене або невизнане право, такий спосіб має відповідати характеру правопорушення та цілям судочинства та не може суперечити принципу верховенства права.
Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Таке право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.
            Такий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 
30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18).
         Відповідно до положень ст.56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.
            Відповідно до ст.ст. 1173 та 1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.
            Необхідною підставою для притягнення органу державної влади органу місцевого самоврядування до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є факти неправомірних дій чи бездіяльності цього органу чи його посадових або службових осіб, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями чи бездіяльністю і заподіяною шкодою.
            Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає цивільну відповідальність за заподіяну шкоду.
            Саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди (її розмір), протиправність (незаконність) поведінки органу державної влади та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.
            Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає в тому, що протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав;   шкідливий результат є наслідком саме цієї протиправної поведінки.
            В постанові Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» зазначено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
            Причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, заподіяною потерпілому, є обов`язковою умовою настання відповідальності.
            Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння.
            Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку заподіяну шкоду, а тільки за ту шкоду, яка заподіяна його діями.
            Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювача, а викликана якимись іншими обставинами.
            Зазначена позиція викладена в постановах Верховного Суду від від 21.12.2018 р. у справі справи № 920/31/18 та від 08.05.2018 у справі № 920/316/17.
            Позивач, посилаючись на порушення його прав на поліпшення житлових умов в зв`язку з прийняттям розпоряджень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 95 від 26 лютого 2016 року та № 744 від 26 серпня 2016 року, не залучає зазначений орган до участі у справі в якості відповідача, а пред`явив свої вимог до голови Київської міської державної адміністрації Кличка В.В. та Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), не зазначаючи у який спосіб відповідачами порушені його права в зв`язку з прийняттям цих розпоряджень.
            Крім того, позивач просить відшкодувати йому шкоду в натурі шляхом надання йому у власність двохкімнатної квартири загальною площею 65,94 кв.м. в житловому будинку на проспекті Голосіївському,74 в м.Києві .
            Стаття 47 Конституції України гарантує кожному право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду.
            Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступну для них плату відповідно до закону.
            Конституційне право на житло вважається забезпеченим лише тоді, коли громадянин України має житло, що відповідає установленим нормам і придатне для проживання.
            За відсутності такої житлової площі та потреби в соціальному захисті громадянин визнається таким, що потребує покращення житлових умов і згідно з чинним законодавством може претендувати на одержання відповідного житла, яке надається за правом найму державою чи органами місцевого самоврядування безоплатно, або на забезпечення себе і своєї сім`ї житлом за власний кошт, але за доступну плату.
            В статті 9 Житлового кодексу визначено, що громадяни мають право на одержання у безстрокове користування у встановленому порядку жилого приміщення в будинках державного чи громадського житлового фонду або на одержання за їх бажанням грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення для категорій громадян, визначених законом, або в будинках житлово-будівельних кооперативів.
            Законодавством України регламентовано право громадян, які потребують поліпшення житлових умов, на одержання жилого приміщення у будинках державного і громадського житлового фонду та порядок його отримання.
            В силу положень ст.ст. 36, 37 ЖК УРСР громадяни, які потребують поліпшення житлових умов, беруться на облік для одержання жилих приміщень у будинках державного громадського житлового фонду та вносяться до єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов, порядок ведення якого визначає Кабінет Міністрів України.
            Громадяни, що потребують поліпшення житлових умов беруться на облік:
за місцем проживання - виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів за участю громадської комісії з житлових питань, створюваної при виконавчому комітеті;
за місцем роботи - спільним рішенням адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншої громадської організації і відповідного профспілкового комітету. При цьому беруться до уваги рекомендації трудового колективу. Рішення про взяття громадян на облік потребуючих поліпшення житлових умов за місцем роботи затверджується виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів.
            Відповідно до ст.42 ЖК УРСР жилі приміщення надаються тільки громадянам, які перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов та внесені до єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов, крім випадків, передбачених статтею 46, частинами першою і другою статті 54, частиною першої статті 90, частиною шостою статті 101, статтями 102, 110, частиною першою статті 114 цього Кодексу, а також інших випадків, передбачених законодавством Союзу РСР і Української РСР.
            Згідно з ст.43 ЖК громадянам, які перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов, жилі приміщення надаються в порядку черговості.
            Порядок визначення черговості надання громадянам жилих приміщень встановлюється законодавством Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української РСР.
            З числа громадян, взятих на облік потребуючих поліпшення житлових умов, складаються списки осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень.
            Черговість надання жилих приміщень визначається за часом взяття на облік (включення до списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень).
            Пунктом 9 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень встановлено, що у випадках, передбачених пунктом 41 цих Правил, підприємства, установи, організації, які не здійснюють квартирний облік, ведуть контрольні списки своїх працівників, що перебувають на обліку в виконавчому комітеті місцевої Ради даного населеного пункту.
            Отже, надання квартири особі, яка потребує поліпшення житлових умов, можливе лише в порядку черговості.
            Виділення позивачу квартири у спосіб, заявлений при зверненні до суду, не узгоджується з вимогами житлового законодавства, яке регулює даний вид правовідносин, і може призвести до порушення прав інших осіб, які перебувають на черзі та потребують поліпшення житлових умов.
            Крім того, порядок отримання квартири в будинку 74 по проспекту 40-річчя Жовтня (Голосіївському) в м.Києві передбачений розпорядженням № 1259 «Про будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на проспекті 40-річчя Жовтня, 74 у Голосіївському районі за програмою доступного житла», яке чинне на момент розгляду справи, відповідно до якого отримання житла можливе лише у разі укладання відповідного договору про інвестування житла з громадянами, включеними до списку, що подається ПАТ «Київметробуд».
            Такі умови на момент розгляду справи дотримані не були.
Аргументи апеляційної скарги цих висновків не спростовують.
            Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до частин першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
            Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення, а рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 січня 2023 року - без змін, оскільки підстав для скасування судового рішення немає.
Згідно з підпунктом б), в) пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається з резолютивної частини із зазначенням нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
            Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
У постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2020 року в справі № 530/1731/16-ц (провадження № 61-39028св18) зроблено висновок, що: «у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Разом із тим, у випадку, якщо судом касаційної інстанції скасовано судові рішення з передачею справи на розгляд до суду першої/апеляційної інстанції, то розподіл суми судових витрат здійснюється тим судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат».
Тому, з урахуванням висновку щодо суті апеляційної скарги, розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, здійснюється тим судом, який ухвалює (ухвалив) остаточне рішення у справі, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.
Оскільки Київський апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги ОСОБА_1  беззадоволення, а рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 січня 2023 року - без змін, розподіл судових витрат Київським апеляційним судом не здійснюється.
 
Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383 ЦПК України, суд,
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , залишити без задоволення.
Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 січня 2023 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

 
Суддя-доповідач:                                                                А.М. Стрижеус
                
Судді:                                                                                   Л.Д. Поливач
 
                                                                                               О.І. Шкоріна