Постанова
Іменем України
31 серпня 2023 року
м. Київ
справа № 824/143/22
провадження № 61-9571ав23
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Шиповича В. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Сакари Н. Ю.,
за участю:
секретаря судового засідання - Клімковської Х. І.,
представника акціонерного товариства «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» - Регелюка Сергія Валентиновича,
учасники справи:
заявник (позивач у арбітражному спорі) -акціонерне товариство «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК»,
заінтересована особа (відповідач у арбітражному спорі) - товариство з обмеженою відповідальністю «ІК АКТИВ»,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ІК АКТИВ» на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 квітня 2023 року у справі за заявою акціонерного товариства «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» про визнання та надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у арбітражній справі № 286/2021 за позовом акціонерного товариства «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» до товариства з обмеженою відповідальністю «ІК АКТИВ» про стягнення заборгованості,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст заяви
У листопаді 2022 року акціонерне товариство (далі - АТ) «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» звернулось до Київського апеляційного суду із заявою, в якій просило визнати та надати дозвілна виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у арбітражній справі № 286/2021.
Заява обґрунтована тим, що 25 травня 2018 року між АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» та товариством з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «АЛОМ» укладено договір банківської позики 
№ Z000045/10/18 за умовами якого, банк надав позичальнику позику у сумі 7 000 000 доларів США.
З метою забезпечення виконання позичальником своїх зобов`язань за вказаним договором, 27 листопада 2019 року між АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» та ТОВ «ІК АКТИВ» укладено договір поруки № Q000112/10/19. Згідно з пунктом 5.2 якого сторони погодили, що будь-яка суперечка, розбіжність, вимога або суперечність, що виникають з або у зв`язку з цим договором, у разі неможливості вирішення шляхом переговорів повинні бути передані на вирішення до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України.
Рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у арбітражній справі 
№ 286/2021 задоволено вимоги АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» до ТОВ «ІК АКТИВ» про стягнення заборгованості за договором поруки.
Посилаючись на викладене, заявник просив прийняти заяву про визнання і надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021 та видати виконавчі листи на примусове виконання вказаного рішення.
Короткий зміст судового рішення апеляційного суду, як суду першої інстанції
Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2023 року заяву 
АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» задоволено, визнано та надано дозвіл на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021 за позовом АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» до ТОВ «ІК АКТИВ» про стягнення заборгованості; видано виконавчий лист про стягнення з ТОВ «ІК АКТИВ» на користь 
АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» 
1 603 528,69 доларів США основної заборгованості, 299 129,76 доларів США відсотків, 7 502,11 доларів США пені та 20 674,79 доларів США в якості відшкодування витрат по оплаті арбітражного збору, а всього 1 930 835,35 доларів США; стягнуто з ТОВ «ІК АКТИВ» на користь АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» судовий збір у сумі 1 240,50 грн. 
Київський апеляційний суд, як суд першої інстанції, задовольняючи заяву 
АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК», виходив з того, що договір, який містить арбітражне застереження, недійсним не визнавався, позов до арбітражу подано належною особою, сторони були належним чином повідомлені про арбітражний розгляд, рішення міжнародного арбітражного суду набрало законної сили, є обов`язковим для сторін, підлягає виконанню та не порушує публічний порядок України, із заявою про визнання та надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у арбітражній справі № 286/2021, заявник звернувся в межах встановленого законом строку, долучивши документи відповідно до переліку, визначеного статтею 476 ЦПК України, а боржник перебуває на території України.
При цьому судом враховано, що ТОВ «ІК АКТИВ» скористалося правом на звернення до суду із заявою про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України 
від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021, у задоволенні якої ухвалою Київського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року у справі № 824/1/23 було відмовлено.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
В апеляційні скарзі ТОВ «ІК АКТИВ» просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 26 квітня 2023 року, ухваливши нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» про визнання і надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражного суду.
Надходження апеляційної скарги до Верховного Суду
У травні 2023 року ТОВ «ІК АКТИВ» подало до Верховного Суду апеляційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 квітня 2023 року.
Ухвалою Верховного Суду від 12 липня 2023 року відкрито апеляційне провадження у справі № 824/143/22 за апеляційною скаргою ТОВ «ІК АКТИВ» на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 квітня 2023 року.
Ухвалою Верховного Суду від 03 серпня 2023 року закінчено підготовчі дії та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Апеляційна скарга ТОВ «ІК АКТИВ»мотивована тим, що до Київського апеляційного суду було направлено заяву ТОВ «АЛОМ» про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у арбітражній справі № 286/2021, що відповідно до статті 477 ЦПК України є підставою для зупинення провадження у справі № 824/143/22.
Звертає увагу, що рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі 
№ 286/2021 ухвалено без залучення до участі у справі боржника ТОВ «АЛОМ». При цьому наголошує, що поручитель не може нести весь тягар відповідальності без солідарної участі боржника.
Вказує, що відповідно до пункту 16.5 договору банківської позики 
від 25 травня 2018 року, укладеного між АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» та ТОВ «АЛОМ», саме законодавство Казахстану регулює кредитні взаємовідносини, у тому числі питання визначення суми боргу боржника перед кредитором, а тому сума боргу має бути визначена добровільною угодою або рішенням казахського суду.
Доводи особи, яка подала відзив на апеляційну скаргу
У відзиві на апеляційну скаргу, поданомув липні 2023 року, АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК», заперечує проти задоволення апеляційної скарги та просить оскаржувану ухвалу залишити без змін.
Зазначає, що відповідно до статті 477 ЦПК України суд наділений правом зупинити провадження, що не є за своїм змістом імперативним обов`язком. Більш того, на момент постановлення оскаржуваної ухвали було відсутнє відкрите судове провадження за заявою ТОВ «АЛОМ» про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021. ТОВ «ІК АКТИВ»скористалося правом на звернення до суду із заявою про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021, у задоволенні якої ухвалою Київського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року у справі 
№ 824/1/23 відмовлено. Звертає увагу, що ТОВ «АЛОМ» не був стороною арбітражного розгляду справи № 286/2021, а тому у суду був відсутній обов`язок повідомлення вказаної особи про розгляд справи. При цьому кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-якого з них окремо.
Фактичні обставини справи
25 травня 2018 року між АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» та ТОВ «АЛОМ» укладено договір банківської позики № Z000045/10/18, за умовами якого банк надає позичальнику позику у сумі 7 000 000 доларів США.
З метою забезпечення виконання позичальником своїх зобов`язань за вказаним договором, 27 листопада 2019 року між АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» та ТОВ «ІК АКТИВ» укладено договір поруки № Q000112/10/19.
Згідно з пунктом 5.2 договору поруки, сторони погодили, що будь-яка суперечка, розбіжність, вимога або суперечність, що виникають з або у зв`язку з цим договором, у разі неможливості вирішення шляхом переговорів повинні бути передані на вирішення до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України (м. Київ) на вибір кредитора.
08 вересня 2022 року Міжнародним арбітражним судом при Торгово-промисловій палаті України ухвалено рішення про стягнення з TOB «ІК АКТИВ» на користь АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» 1 603 528,69 доларів США - основної заборгованості, 299 129,76 доларів США - процентів, 7 502,11 доларів США - пені та 20 674,79 доларів США у відшкодуванні витрат по оплаті арбітражного збору, що всього складає 
1 930 835,35 доларів США.
Пояснення представників сторін
У судовому засіданні представник АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» - адвокат Регелюк С. В. просив у задоволенні апеляційної скарги TOB «ІК АКТИВ» відмовити з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу. Заперечував проти повторного відкладення розгляду справи з ініціативи ТОВ «ІК АКТИВ».
ТОВ «ІК АКТИВ» було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи, однак його представник в судові засідання, призначені на 
17 та 31 серпня 2023 року, не з`явився.
17 серпня 2023 року судом було задоволено клопотання ТОВ «ІК АКТИВ» про відкладення розгляду справи.
31 серпня 2023 року ТОВ «ІК АКТИВ» повторно подало клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на те, що представник 
товариства - адвокат Співак В. А. продовжує перебувати на лікарняному.
Також 31 серпня 2023 року до Верховного Суду надійшло клопотання адвоката Перепьолкіної Ю. В., як представника ТОВ «ІК АКТИВ», про відкладення розгляду справи, з посиланням на те, що 30 серпня 2023 року між 
АО «Дарницька колегія адвокатів» м. Києва та ТОВ «ІК АКТИВ» укладено договір про надання правничої допомоги, за яким ведення справи доручено адвокату Перепьолкіній Ю. В., яка 31 серпня 2023 року буде брати участь у судовому засіданні в м. Полтаві.
Колегія суддів, врахувавши, що ТОВ «ІК АКТИВ» було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи та після відкладення судового засідання 17 серпня 2023 року мало достатньо часу для забезпечення участі свого представника в судовому засіданні 31 серпня 
2023 року, дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, які не з`явились.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Частиною другою статті 24, частиною другою статті 351 ЦПК України передбачено, що Верховний Суд переглядає в апеляційному порядку судові рішення апеляційних судів, ухвалені ними як судами першої інстанції.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» в судовому засіданні, з`ясувавши обставини справи та здійснивши їх перевірку доказами, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення.
Відповідно до частини першої, третьої статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до частин першої, другої, п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі статтею V Конвенції про визнання та виконання іноземних арбітражних рішень від 10 червня 1958 року (далі - Нью-Йоркської конвенція):
1. У визнанні та приведенні до виконання арбітражного рішення може бути відмовлено на прохання тої сторони, проти якої воно постановлене, тільки якщо ця сторона надасть компетентній владі за місцем, де запитується визнання та приведення до виконання, докази того що:
a) сторони в арбітражній угоді, зазначені в статті ІІ, були за застосованим до них законом у будь-якій мірі недієздатними, або ця угода є недійсною згідно із законом, якому сторони цю угоду підпорядкували, а за відсутності такої вказівки, за законом країни, де рішення було винесене, або;
b) сторона, проти якої винесене рішення, не була належним чином повідомленою про призначення арбітра або про арбітражний розгляд чи з інших причин не могла надати свої пояснення, або;
c) зазначена ухвала винесена щодо спору, не передбаченого або такого, що не підпадає під умови арбітражної угоди або арбітражного застереження в договорі, або містить постанови з питань, що виходять за межі арбітражної угоди або арбітражного застереження в договорі, з тим, проте, що якщо постанови з питань, що охоплюються арбітражною угодою або застереженням, можуть бути відокремлені від тих, які не охоплюються такою угодою або застереженням, то та частина арбітражного рішення, яка містить постанову з питань, що охоплюються арбітражною угодою або арбітражним застереженням у договорі, може бути визнана та приведена до виконання, або;
d) склад арбітражного органу або арбітражний процес не відповідали угоді сторін або, за відсутності такого, не відповідали закону тієї країни, де мав місце арбітраж, або;
e) рішення ще не стало остаточним для сторін або було скасоване чи призупинене виконанням компетентною владою країни, де воно було винесене, або країни, закон якої застосовується, або;
2. У визнанні та виконанні арбітражного рішення може бути відмовлено, якщо компетентна влада країни, в якій запитується визнання та приведення до виконання, виявить, що:
а) об`єкт спору не може бути предметом арбітражного спору відповідно до закону цієї країни, або;
b) визнання та виконання цього рішення, суперечить публічному порядку країни, де запитується визнання та виконання арбітражного рішення. 
Відповідно до статті 478 ЦПК України суд відмовляє у визнанні і наданні дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу, якщо: 
1) на прохання сторони, проти якої воно спрямоване, якщо ця сторона подасть суду доказ того, що: а) одна із сторін в арбітражній угоді була якоюсь мірою недієздатною; або ця угода є недійсною за законом, якому сторони цю угоду підпорядкували, а в разі відсутності такої вказівки, - за законом держави, де рішення було винесено; або б) сторону, проти якої винесено рішення, не було належним чином сповіщено про призначення арбітра чи про арбітражний розгляд або з інших поважних причин вона не могла подати свої пояснення; або в) рішення винесено щодо спору, не передбаченого арбітражною угодою, або такого, що не підпадає під її умови, або містить постанови з питань, що виходять за межі арбітражної угоди; проте якщо постанови з питань, охоплених арбітражною угодою, можуть бути відокремлені від тих, які не охоплюються такою угодою, то та частина арбітражного рішення, яка містить постанови з питань, що охоплені арбітражною угодою, може бути визнана і виконана; або г) склад міжнародного комерційного арбітражу або арбітражна процедура не відповідали угоді між сторонами або, за відсутності такої, не відповідали закону тієї держави, де мав місце арбітраж; або ґ) рішення ще не стало обов`язковим для сторін, або було скасовано, або його виконання зупинено судом держави, в якій або згідно із законом якої воно було прийнято; або 2) якщо суд визнає, що: а) відповідно до закону спір, з огляду на його предмет, не може бути переданий на вирішення міжнародного комерційного арбітражу; або б) визнання та виконання цього арбітражного рішення суперечить публічному порядку України.
У розглядуваній справі Київським апеляційним судом, як судом першої інстанції, встановлено, що договір, який містить арбітражне застереження, недійсним не визнавався, позов до арбітражу подано належною стороною, сторони були належним чином повідомлені про арбітражний розгляд, рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021 набрало законної сили, є остаточним для сторін та підлягає виконанню, заявник дотримався визначеного частиною третьою статті 475 ЦПК України строку на подання заяви про визнання та надання дозволу на виконання вказаного рішення, до заяви заявником долучено документи, що передбачені частиною четвертою статті 476 ЦПК України.
Отже, при зверненні до суду із заявою про надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021 заявником дотримано вимоги процесуального закону України.
Оскільки під час розгляду справи не встановлено підстав, передбачених статтею 478 ЦПК України, для відмови у наданні дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу, колегія суддів погоджується з висновком Київського апеляційного суду щодо задоволення заяви 
АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК».
При цьому на вирішення питання про визнання та надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу не впливають наведенні ТОВ «ІК АКТИВ» заперечення.
Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про обов`язковість зупинення провадження у справі.
Частиною сьомою статті 477 ЦПК України передбачено, що суд може зупинити провадження у справі за заявою про визнання та надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу, якщо в провадженні компетентного суду є заява про скасування цього рішення, - до набрання законної сили ухвалою суду, якою вирішена така заява.
Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених в законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення. Суд не може послатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
Відповідно до частини другої статті 482 ЦПК України суд може зупинити провадження у справі за заявою про визнання та надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу, якщо в провадженні суду є заява про скасування цього рішення, - до набрання законної сили ухвалою суду, якою вирішена така заява.
Зазначена норма передбачає право суду зупинити провадження у справі за заявою про визнання та надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу, якщо в провадженні суду є заява про скасування цього рішення, - до набрання законної сили ухвалою суду, якою вирішена така заява, однак таке право суд має застосовувати у поєднанні з положенням пунктом 6 частини першої статті 251 ЦПК України, відповідно до якого суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
До такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 15 вересня 
2022 року у справі № 824/9/22.
Звертаючись до суду з клопотаннями про зупинення провадження ТОВ «ІК АКТИВ» належним чином не обґрунтувало у чому полягає об`єктивна неможливість розгляду цієї справи до вирішення справи за заявою 
ТОВ «АЛОМ» про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021 і таких обставин не встановлено судом.
Більш того, рішення міжнародного комерційного арбітражного ухвалено 
08 вересня 2022 року, а заява про його скасування подана ТОВ «АЛОМ» у квітні 2023 року, після того, як таким правом скористалось ТОВ «ІК АКТИВ» у справі № 824/1/23.
В даному випадку зупинення провадження у справі, без належних на це підстав, порушуватиме право АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» на розумні строки розгляду справи.
Посилання ТОВ «ІК АКТИВ» на те, що рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у арбітражній справі № 286/2021 ухвалено без залучення до участі у справі боржника ТОВ «АЛОМ» та те, що поручитель не може нести весь тягар відповідальності без солідарної участі боржника, не впливають на законність висновків Київського апеляційного суду при вирішенні питання про визнання і надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражного суду.
Доводи апеляційної скарги щодо необхідності визначення суми боргу добровільною угодою або рішенням казахського суду, є безпідставними з огляду на умови договору поруки № Q000112/10/19 від 27 листопада 
2019 року, відповідного яких сторони погодили вирішення спорів Міжнародним комерційним арбітражним судом при Торгово-промисловій палаті України.
З урахуванням наведеного, Верховний Суд за наслідками перегляду в апеляційному порядку судового рішення Київського апеляційного суду, ухваленого ним як судом першої інстанції, зазначає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення заяви АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» про визнання та надання дозволу на виконання на території України рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у арбітражній справі № 286/2021.
Безпідставна відмова у визнанні та наданні дозволу на примусове виконання на території України арбітражного рішення призведе до порушення права 
АТ «Дочірній банк «КАЗАХСТАН-ЗІРААТ ІНТЕРНЕШНЛ БАНК» на майно (присуджену суму грошових коштів, належну до виплати заявнику на підставі остаточного і обов`язкового до виконання арбітражного рішення) у розумінні частини першої статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Європейський суд з прав людини неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі RuizTorija v. Spain, серія A, № 303-A, §§ 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною, більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.
Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи наведене, встановивши відсутність підстав для скасування оскарженого судового рішення, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 квітня 2023 року залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись статтями 24, 270, 351, 367, 368, 374, 375, 381-384, 478 
ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ІК АКТИВ» залишити без задоволення.
Ухвалу Київського апеляційного суду від 26 квітня 2023 року залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді: | В. В. Шипович О. М. Осіян Н. Ю. Сакара