П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  120/2551/23 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Жданкіна Н.В.   
Суддя-доповідач -  Драчук Т. О.   
02 серпня 2023 року                                                                                           м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Драчук Т. О. 
суддів:  Смілянця Е. С.  Полотнянка Ю.П. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 23 травня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання незаконним та скасування наказу, 
В С Т А Н О В И В :
14.03.2023 позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №164 від 08.02.2023 «Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих поліцейських відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області», в частині застосування до заступника начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції №2 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області підполковника ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 23 травня 2023 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій  апелянт просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити адміністративний позов в повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та порушення норм процесуального права.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що відповідно до п. 10 розділу І Положення «Про дисциплінарні положення в Національній  поліції», затвердженого наказом МВС №893 від 07.11.2018, забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які заінтересовані у результатах розслідування.
При цьому, службове розслідування проводила дисциплінарна комісія, головою якої був начальник ВОПП УПД ГУНП у Вінницькій області О.Немирівський, який також здійснював перевірку несення служби працівниками ВП №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області 07.01.2023 та прибувши до відділення поліції в цей же день спілкувався з позивачем.
Вказане вище, на думку ОСОБА_1 , свідчить про порушення Положення №893, а також про те, що службове розслідування було проведено без з`ясування всіх обставин.
Також, в порушення вимог порядку проведення службового розслідування, під час проведення службового розслідування не було встановлено ступінь вини позивача та обставин, що пом`якшують або обтяжують їх ступінь і характер.
Суд першої інстанції не врахував, що в порушення вимог порядку проведення службового розслідування, під час проведення службового розслідування не було встановлено доказів, які б підтверджували відсутність нарядів поліції біля культових споруд в с. Махівка та с. Сигнал. Члени дисциплінарної комісії не опитали свідків, які б підтвердили відсутність поліцейських, а обмежились лише фотографуванням входу в культові споруди, в той час коли жодний наказ чи інструкція, які регламентують діяльність поліції, не передбачають, що під час забезпечення правопорядку працівник поліції зобов`язаний перебувати біля входу в культову споруду  та те, що йому заборонено бути в автомобілі поруч з культовую спорудою.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Враховуючи, що матеріали справи містять достатньо доказів для вирішення спору, колегія суддів вважає за можливе розглядати справу в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом першої інстанції норм  матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, виходячи з наступного.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 проходить службу на посаді заступника начальника відділення поліції №2 з превентивної діяльності Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області.
10.01.2023 до ГУНП у Вінницькій області надійшла доповідна записка начальника УДП ГУ НП у Вінницькій області майора поліції Віктора Ковальчука про результати перевірки організації забезпечення правопорядку під час проведення богослужінь з нагоди святкування Різдва на території обслуговування відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУ НП. Повідомлено, що в порушення вимог доручення ГУ НП від 22.12.2022 №2128/01/20-11-2022 керівництвом підрозділу не організовано належним чином присутність нарядів поліції біля культових споруд під час проведення богослужінь 07.01.2023. Так, о 08:30 год. в с. Сигнал в місцевому храмі проводилась літургія за участю близько 30 вірян, однак наряд поліції був відсутній. Аналогічна ситуація мала місце в с. Махнівка, де також о 10:05 год. під час служби (25 вірян) наряд був відсутній.
Під час перевірки наряду, який ніс службу біля храму преподобного Серафіма Саровського у м. Козятин виявлено, що особовий склад (капітан поліції ОСОБА_2 , старший лейтенант поліції ОСОБА_3 та військовослужбовець ТЦК і СП) замість того щоб здійснювати контроль за станом правопорядку на визначеному об`єкті, перебували в цивільному автомобілі, а старший лейтенант поліції ОСОБА_3 знаходилась на службі з порушенням правил носіння однострою (в цивільній куртці).
Наказом Головного управління Національної поліції від 12.01.2023 №46 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» з метою проведення повного, усебічного та об`єктивного службового розслідування за фактом, викладеним у доповідній записці начальника УПД ГУНП від 08.01.2023 щодо виявлених прорахунків в організації роботи  відділення поліції №2 Хмельницького РВП ГУНП із забезпечення правопорядку під час проведення богослужінь з нагоди святкування ОСОБА_4 , керуючись вимогами Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 №893 наказано призначити за вказаним фактом службове розслідування  та утворити дисциплінарну комісію з проведення службового розслідування в складі: голови комісії – начальника ВОПП УПД ГУНП у Вінницькій області майора поліції  О.Немирівського, членів комісії: старшого інспектора з ОД ВОПП УПД ГУНП у Вінницькій області майора поліції А.Слободянюка та старшого інспектора ВОПП УПД ГУНП у Вінницькій області капітана поліції  П.Тітова.
26.01.2023 складено Висновок службового розслідування за фактами, викладеними у доповідній записці УПД ГУНП щодо виявлених прорахунків у несенні служби патрульними нарядами, задіяними до забезпечення правопорядку під час проведення богослужінь з нагоди святкування ОСОБА_4 за юліанським календарем на території обслуговування відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області.
08.02.2023 за результатами проведеного службового розслідування начальником Головного управління Національної поліції у Вінницькій області видано наказ №164 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції відділення поліції № 2 з превентивної діяльності Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області", згідно із яким за виявлені в ході службового розслідування порушення до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що порушень порядку проведення службового розслідування та строків притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, відповідачем не допущено та позивачем про такі не заявлено.
Водночас, аналізуючи зібрані та досліджені докази в їх сукупності, суд першої інстанції дійшов висновку, що факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку знайшов своє підтвердження в ході судового розгляду, адже саме на позивача було покладено обов`язок щодо здійснення контролю за несенням служби задіяним особовим складом відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУ НП з огляду на що оскаржуваний наказ винесений відповідачем в межах, на підставі та у спосіб, що визначені чинним законодавством.
Оцінюючи подані сторонами докази, з урахуванням встановлених обставин, суд першої інстанції прийшов до переконання про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
У відповідності до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно з вимог ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до вимог ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Згідно з вимогами ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини першої статті 1 Закону України від 02 липня 2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію" Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Згідно ч. 1 ст. 59 Закону України "Про Національну поліцію" служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до ст. 12 Закону України "Про національну поліцію" поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського. Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня.
Згідно з ст. 17 Закону України "Про національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджує Міністр внутрішніх справ України.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 5 березня 2018 року № 2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України".
Згідно із статтею 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна передбачає дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частинами другою, третьою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострію та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно із статтею 2 Дисциплінарного статуту за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові (частина 4 статті 2 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Аналізуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що порушенням поліцейським службової дисципліни вважається невиконання чи неналежне виконання ним обов`язків, визначених статтею 18 Закону №580-VIII та статтею 1 Дисциплінарного статуту. При цьому, керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни
Згідно з частинами першою, третьою статті 11, статті 12, частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
За приписами частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Згідно з частинами першою-четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою (стаття 18 Дисциплінарного статуту).
Частинами сьомою, восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина 10 статті 14 Дисциплінарного статуту).
На реалізацію частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (надалі Порядок №893), яким визначено процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 визначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
При цьому, у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо) (пункт 4 розділу ІІ Порядку №893).
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника (пункт 2 розділу IV Порядку №893).
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень (пункт 3 розділу IV Порядку №893).
Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
В силу приписів пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити, окрім іншого, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування.
Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі (пункт 14 розділу V Порядку № 893).
Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження) (пункт 3 розділу VI Порядку №893).
Згідно з пунктом 4 розділу VI Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування, зокрема: обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено (у разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування); вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування (пункт 5 розділу VI Порядку №893).
Отже, приписами Порядку №893 передбачено, що службове розслідування має проводитися стосовно конкретного поліцейського з метою встановлення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні поліцейського, з приводу якого було призначено вказане розслідування.
Разом із цим, обставини, як і причини, що зумовили проведення розслідування, а також ступінь вини поліцейського з`ясовуються під час службового розслідування, за результатами якого складається висновок, у якому, крім іншого, зазначається підстава для проведення службового розслідування та обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим та зазначається щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації.
Судом встановлено, що 10.01.2023 до ГУНП у Вінницькій області надійшла доповідна записка начальника УДП ГУ НП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_5 про результати перевірки організації забезпечення правопорядку під час проведення богослужінь з нагоди святкування Різдва на території обслуговування відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУ НП. Повідомлено, що в порушення вимог доручення ГУ НП від 22.12.2022 №2128/01/20-11-2022 керівництвом підрозділу не організовано належним чином присутність нарядів поліції біля культових споруд під час проведення богослужінь 07.01.2023. Так, о 08:30 год. в с. Сигнал в місцевому храмі проводилась літургія за участю близько 30 вірян, однак наряд поліції був відсутній. Аналогічна ситуація мала місце в с. Махнівка, де також о 10:05 год. під час служби (25 вірян) наряд був відсутній. під час перевірки наряду, який ніс службу біля храму преподобного Серафіма Саровського у м. Козятин виявлено, що особовий склад (капітан поліції ОСОБА_2 , старший лейтенант поліції ОСОБА_3 та військовослужбовець ТЦК і СП) замість того щоб здійснювати контроль за станом правопорядку на визначеному об`єкті, перебували в цивільному автомобілі, а старший лейтенант поліції ОСОБА_3 знаходилась на службі з порушенням правил носіння однострою (в цивільній куртці).
З метою з`ясування обставин, наведених у доповідній записці начальника УДП ГУ НП у Вінницькій області, наказом начальника ГУНП у Вінницькій області № 46 від 12.01.2023 призначено службове розслідування.
З матеріалів справи вбачається, що згідно наказу відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області від 03.01.2023  №12 та операційного плану “Охорони публічної безпеки і порядку під час культових відправ з нагоди святкування ОСОБА_4 в умовах правового режиму воєнного стану” від 05.01.2023 контроль за несенням служби задіяним особовим складом покладено на заступника начальника відділення поліції №2 з превентивної діяльності Хмільницького РВП у Вінницькій області підполковника поліції С. Бойка.
Досліджуючи висновок службового розслідування від 26.01.2023 та наявні матеріали справи, судом встановлено, що під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією були відібрані пояснення, зокрема, в самого позивача, який повідомив, що 06.01.2023 він заступив на добове чергування в якості відповідального по відділенню поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області. 
Так, 07.01.2023 о 07.00 год ним, відповідно до наказу начальника відділення поліції №2 Хмільницького РВП у Вінницькій області №12 від 03.01.2023, було проведено інструктаж особовому складу, який задіювався до забезпечення правопорядку під час проведення богослужінь біля культових споруд. 
Всі працівники поліції перебували на інструктажі в однострої з табельною вогнепальною зброєю. Інструктаж був проведений за годину до початку проведення богослужінь щоб працівники поліції вчасно прибули до місць несення служби. Відповідно до наказу №12 від 03.01.2023 в с. Сигнал, Хмільницького району мала нести службу інспектор СКОЗ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції М. Ащабрович, однак в зв`язку з сімейними обставинами вона 06.01.2023 написала рапорт на ім`я начальника відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП підполковника поліції І.Фалдіна в якому зазначила, що просить змінити несення служби з с. Сигнал на с. Махаринці, Хмільницького району. Вказаний рапорт було погоджено керівництвом підрозділу.
Окрім цього, позивач повідомив, що в с. Махнівка, Хмільницького району біля приміщення храму несли службу два працівники поліції. 
Крім того, матеріали службового розслідування, долучені до матеріалів справи, свідчать про те, що також були відібрані пояснення в підлеглих позивача, які безпосередньо мали нести службу 07.01.2023 біля храмів в с. Сигнал та с. Махнівка Хмільницького району, а також храму преподобного Серафіма Саровського у м. Козятин, а саме: капітана поліції ОСОБА_6 , капітана поліції ОСОБА_7 , майора міліції ОСОБА_8 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , капітана поліції ОСОБА_2 . 
Надаючи оцінку вказаним вище поясненням, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що їх зміст не суперечить наведеним у доповідній записці начальника УДП ГУНП у Вінницькій області обставинам та в більшій їх частині підтверджує висновки службового розвідування, зокрема в частині низького рівня виконавської дисципліни вищезазначеного особового складу відділення поліції №2 Хмільницького РВП у Вінницькій області.
Також, зі змісту наданих пояснень старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , судом встановлено, що  07.01.2023 відповідно до наказу №12 від 03.01.2023 вона була задіяна до несення служби біля приміщення храму в м. Козятин (вул. Незалежності). Під час несення служби вона перебувала в цивільному одязі без зимової куртки у зв`язку з тим, що в підрозділі проводились ремонтні роботи та на коридорі де знаходиться її кабінет було полаковано підлогу, тому вона не мала можливості її взяти, що також підтверджує висновки службового розслідування щодо порушення службової дисципліни.
У висновку службового розслідування від 26.01.2023 зазначено, що вказані у доповідній записці УПД ГУНП від 10.01.2022 прорахунки, стали можливими внаслідок відсутності належного контролю з боку керівництва відділення поліції № 2 Хмільницького РВП у Вінницькій області та низького рівня виконавської дисципліни особового складу.
Зі змісту висновку від 26.01.2023 за результатами розслідування встановлено, що згідно наказу відділення поліції № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області від 03.01.2023 №12 та операційного плану “Охорони публічної безпеки і порядку під час культових відправ з нагоди святкування ОСОБА_4 в умовах правового режиму воєнного стану” від 05.01.2023 контроль за несенням служби задіяним особовим складом покладено на заступника начальника відділення поліції № 2 з превентивної діяльності Хмільницького РВП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_1 .
Відповідно до вимог статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник (командир) зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.
Згідно резолютивної частини висновку за 26.01.2023 дисциплінарна комісія дійшла висновку про допущення ОСОБА_1 порушення службової дисципліни, вимог пункту 1 статті 1, підпункту 4 пункту 3 статті 1 розділу 1, пункту 2 статті 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктів 1, 2 пункту 1 статті 18 Закону України “Про Національну поліцію”, що виразилось у порушенні службової дисципліни, відсутності контролю за дотриманням підлеглими виконавської дисципліни в частині належного забезпечення правопорядку, керуючись статтями 11, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
З огляду на те, що ОСОБА_1 мав діюче дисциплінарне стягнення, а саме наказом ГУНП від 04.11.2022 № 1085 оголошено сувору догану, запропоновано застосувати до заступника начальника відділення поліції № 2 з превентивної діяльності Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
08.02.2023 за результатами проведеного службового розслідування начальником Головного управління Національної поліції у Вінницькій області видано наказ №164 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції відділення поліції № 2 з превентивної діяльності Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області", згідно із яким за виявлені в ході службового розслідування порушення до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Аналізуючи встановлені обставини справи, які підтверджуються матеріалами службового розслідування та знайшли своє відображенні у відповідному висновку від 26.01.2023, колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції щодо порушення позивачем службової дисципліни, відсутності контролю за дотриманням підлеглими виконавської дисципліни в частині незалежного забезпечення правопорядку, оскільки саме на позивача було покладено обов`язок щодо здійснення контролю за несенням служби задіяним особовим складом відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області.
Щодо доводів апеляційної скарги про допущення порушень під час проведення службового розслідування, зокрема, стосовно  того, що службове розслідування проводила дисциплінарна комісія, головою якої був начальник ВОПП УПД ГУНП у Вінницькій області О.Немирівський, який також здійснював перевірку несення служби працівниками ВП №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області 07.01.2023 та прибувши до відділення поліції в цей же день спілкувався з позивачем, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно п. 10 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.
Так, доповідна записка, яка слугувала підставою для прийняття наказу від 12.01.2023 №46 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» підписана начальником УПД ГУНП у Вінницькій області майором поліції В. Ковальчуком (а.с. 29-30).
Наказом від 12.01.2023 №46, зокрема, створено дисциплінарну комісію з проведення службового розслідування в складі: голови комісії – начальника ВОПП УПД ГУНП у Вінницькій області майора поліції  О.Немирівського, членів комісії: старшого інспектора з ОД ВОПП УПД ГУНП у Вінницькій області майора поліції А.Слободянюка та старшого інспектора ВОПП УПД ГУНП у Вінницькій області капітана поліції  П.Тітова (а.с. 28).
При цьому, зі змісту пояснень від 16.01.2023, які надавались позивачем в межах службового розслідування, судом встановлено, що особою, яка відбирала пояснення у ОСОБА_1 , був старший інспектор з ОД ВОПП УПД ГУНП у Вінницькій області майора поліції А.Слободянюк, що спростовує доводи апелянта про допущення порушень під час проведення службового розслідування (а.с. 40).
Тобто, матеріали справи  не містять доказів, які б свідчили про наявність порушень п. 10 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції під час створення дисциплінарної комісії, а позивачем під час проведення службового розслідування про такі порушення не заявлено.
Крім того, виконання посадових обов`язків начальником ВОПП УПД ГУНП у Вінницькій області О.Немирівським не може свідчити про виявлення заінтересованості у результатах розслідування.
Також, в апеляційній скарзі апелянт зазначає про те, що під час службового розслідування не було встановлено доказів, які б підтверджували відсутність нарядів поліції біля культових споруд в с. Махнівка та Сигнал. Апелянт також зауважує на відсутність свідків, яких опитано та які б підтвердили відсутність поліцейських.
Однак, колегія суддів зазначає, що п. 5 розділу IV Порядку №893 у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначається, зокрема, висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
Тобто, дисциплінарна комісія за результатами проведення службового розслідування та надання оцінки відібраним поясненням працівників поліції, які несли службу 07.01.2023, прийшла до висновку про наявність порушення службової дисципліни, зокрема, ОСОБА_1 , про що зазначено у відповідному висновку від 26.01.2023.
При цьому, відповідно до п. 5 розділу V Порядку №893 письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування. 
Однак, матеріали справи не містять доказів того, що позивач звертався до дисциплінарної комісії з відповідними клопотаннями, а також надавав докази, які на його думку, спростовували б висновки службового розслідування.
Апеляційний суд вважає за необхідне зауважити, що у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 1640/3394/18 Верховний Суд указував, що саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи із міркувань розумності та доцільності, Суд зауважив, що деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.
У цій постанові Верховний Суд визначив, що суттєве (фундаментальне) порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Тож, у підсумку, Верховний Суд у цій справі, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, запровадив критерій виміру суттєвості порушень правової процедури ухвалення рішення та дійшов висновку, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення. На думку Суду, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Отже, надаючи оцінку викладеному, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що наявні матеріали службового розслідування  підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, оскільки саме на позивача було покладено обов`язок щодо здійснення контролю за несенням служби задіяним особовим складом відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУ НП
Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції  приходить до висновку, що оскаржуваний наказ №164 від 08.02.2023  «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції відділення поліції №2 Хмельницького РВП ГУНП у Вінницькій області» в частині застосування до заступника начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції №2 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_9 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідальність прийнятий відповідачем в межах, на підставі та у спосіб, що визначені чинним законодавством.
Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Оскільки, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції надав належну оцінку наявним у справі доказам та зробив вірний висновок щодо відмови в задоволенні позовних вимог.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного судового рішення вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, та прийняв законне і обґрунтоване судове рішення, висновки суду відповідають обставинам справи, а тому підстав для його скасування не вбачається.   
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 23 травня 2023 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до ст. 325 КАС України та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України. 
          
Головуючий	 	 	Драчук Т. О.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Смілянець Е. С.    Полотнянко Ю.П.