П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  127/28116/22                                         Головуючий суддя 1-ої інстанції - Антонюк В.В.   
          Суддя-доповідач -  Полотнянко Ю.П.   
13 червня 2023 року                                                                                           м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Полотнянка Ю.П. 
суддів:  Смілянця Е. С.  Драчук Т. О. , 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 01 лютого 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Вінницького рибоохоронного патруля Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, 
В С Т А Н О В И В :
02.12.2022 року позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до Вінницького рибоохоронного патруля Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення №000394 від 01.07.2022 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.85 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн.
Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 01.02.2023 в задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позов.
На обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначив, що оскаржувана постанова винесена всупереч вимогам ст.240 КУпАП н уповноваженою особою, а саме - головним державним інспектором Вінницького рибоохоронного патруля. Вказує, що протоколі від 01.07.2022 №000487 зазначено, як свідка - ОСОБА_2 , однак вказана особа є працівником відповідача, а тому його пояснення не можуть бути допустимим доказом по справі. Також посилається на те, що судом першої інстанції хоч і витребувано у відповідача адміністративну справу відосно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.85 КУпАП від 01.07.2022, однак відеозапис, який Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області надано адвокату, в судовому засіданні не досліджено. Грубі порушння норм КУпАП зафіксовано на відеозаписі від 01.07.2022 інспекторів рибоохорони. На вказані порушення неодноразово наголошувалось позивачем у ході розгляду даної справи, проте судом першої інстанції вказані доводи позивача не досліджено.
Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17.04.2023 відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду на 02.05.2023.
Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02.05.2023 оголошено в  судовому засіданні перерву до 30 травня 2023 року о 13:45  та витребувано у відповідача належні письмові докази, а саме:
- відеозапис, яким зафіксовано вчинення позивачем адміністративного правопорушення, вказаного у постанові від 01 липня 2022 року №000394, якщо такий здійснювався;
- пояснення на доводи апеляційної скарги про те, що постанова по справі від 01.07.2022 №000394 винесена неуповноваженою особою, всупереч вимогам ст.240 КУпАП та відповідні докази на підтвердження повноважень відповідача щодо складання оскаржуваної постанови;
- штатний розпис Вінницького рибоохоронного патруля Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області.
Також визнано явку представника Вінницького рибоохоронного патруля Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області в судове засідання обов`язковою.  
Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 30.05.2023 оголошено перерву в апеляційному розгляді справи до 13:30 год. 13 червня 2023 року, визнано явку представника Вінницького рибоохоронного патруля Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області в судове засідання обов`язковою, а також витребувано у відповідача належні письмові докази.  
13.06.2023 сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Разом з тим, відповідачем не виконано вимог ухвал суду апеляційної інстанції від 02.05.2023 та 30.05.2023.
Відповідно до ч.2 ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
З огляду на викладене, враховуючи скорочені терміни розгляду даної категорії справ, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.
Розглянувши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції, дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що відповідно до протоколу №000487 про адміністративне правопорушення від 01.07.2022 року, який склав головний державний інспектор Вінницького рибоохоронного патруля Каппанець А.О., зазначено, що на узбережжі р. Південний Буг поблизу с. Гранітне, Немирівського району, Вінницької області, 01.07.2022 року о 12:50 год., було виявлено порушення, а саме гр. ОСОБА_1 здійснював любительський лов риби з берега вудками в кількості 2 одиниці із загальною кількістю гачків 4 одиниці. При цьому виловив молодь-риби - Лящ, в кількості 25 особин, розміром 16-25 см., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 41 225,00 грн., що є порушенням п.4.11 Правил промислового, любительського рибальства та інших нормативно-правових актів з охорони водних біоресурсів ст.ст. 27, 63 ЗУ «Про тваринний світ», тобто здійснено правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст. 85 КУпАП.
З п.8 даного протоколу вбачається, що 01.07.2022 року ОСОБА_1 надав пояснення та зазначив, що він ловив рибу з берега вудками з двома гачками в річці Південний Буг в районі с. Гранітне, Немирівського району та при цьому виловив молодь Ляща в кількості 25 особин (а.с. 8).
Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди до протоколу №000487 скоєнного гр. ОСОБА_1 , загальна сума заподіяної шкоди склала 41 225,00 грн. (а.с. 9).
В подальшому 01 липня 2022 року року, розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, головним державним інспектором Вінницького рибоохоронного патруля Каппанець А.О. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №000394 від 01 липня 20221 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, згідно з якою на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн.
Не погодившись із даною постановою позивач оскаржив її до суду.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку, що  факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 85 КУпАП знайшов своє об`єктивне підтвердження під час розгляду справи судом. Постанова у справі про адміністративне правопорушення винесена з дотриманням норм законодавства, що в повній мірі спростовують доводи позивача та його представника з приводу наявності порушень порядку складання та оформлення адміністративних матеріалів, а оскарження позивачем постанови №000394 по справі про адміністративне правопорушення від 01.07.2022 року, розцінюється судом як намір позивача уникнути обов`язку відшкодування завданої шкоди.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Основні засади діяльності та державного регулювання в галузі рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів, порядок взаємовідносин між органами державної влади, місцевого самоврядування і суб`єктами господарювання, які здійснюють рибогосподарську діяльність у внутрішніх водних об`єктах України визначені Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08.07.2011 №3677-VI (далі - Закон № 3677-VI).
Відповідно до ст. 6 Закону № 3677-VI державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, та інші центральні органи виконавчої влади відповідно до їх повноважень, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації.
Згідно із ст. 10 Закону № 3677-VI, посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, такі повноваження: давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; вилучати в осіб, які порушують законодавство у галузі охорони і використання водних біоресурсів, знаряддя добування водних біоресурсів, транспортні (у тому числі плавучі) засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення, незаконно добуті водні біоресурси, а також відповідні документи на них; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, фото- і відеозйомку як допоміжні засоби для запобігання і виявлення порушень законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; безперешкодного доступу до території (у тому числі об`єктів природно-заповідного фонду) і приміщень підприємств, установ та організацій, які здійснюють добування, утримання, зберігання або переробку водних біоресурсів, з метою здійснення контролю за дотриманням вимог законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; вилучати знаряддя добування (вилову) водних біоресурсів, транспортні засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, а також незаконно добуті водні біоресурси у разі неможливості встановлення власника зазначеного майна; здійснювати перевірку знарядь добування, контролювати їх кількість, перевіряти відповідність вимогам законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Аналогічні повноваження надані органам рибоохорони, як природоохоронним органам статтею 60 Закону України «Про тваринний світ» та пунктом 6 Порядку проведення рибоохоронних рейдів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 23.10.2018 № 512.
Пунктом 4 Розділу ІІІ Порядку проведення рибоохоронних рейдів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 23.10.2018 № 512 передбачено, що під час проведення рибоохоронних рейдів посадові особи рейдової групи забезпечують дотримання законодавства у галузі рибного господарства, здійснення заходів із запобігання, виявлення та припинення правопорушень, передбачених статтею 50, частинами третьою - п`ятою статті 85,статтями 85-1, 86-1, 88-1, 90, 91-2, статтею 164- в частині порушення порядку провадження господарської діяльності, пов`язаної з добуванням і використанням риби та інших водних біоресурсів, статтею 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Згідно з абз. 4, 5 ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 85 КУпАП порушення правил рибальства - тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно пункту 4.11 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджені наказом Державного комітету рибного господарства України від 15 лютого 1999 року №19 забороняється лов риби і водних безхребетних, менших за розміри, вказані в додатку цих Правил рибальства. У відповідності з додатком до п.4.11 цих Правил, визначено розміри (в см) риб і водних безхребетних, дозволених до вилову рибалками-любителями. Риба виду лщ у внутрішніх водоймай дозволена до вилову розміром понад 32 см.
Судом встановлено, що на підставі спірної постанови, позивача притягнуто головним державним інспектором до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП у зв`язку з встановленням факту того, що на узбережжі р. Південний Буг, поблизу с. Гранітне, Немирівського району, Вінницької області 01.07.2022 року о 12:50 год., було виявлено порушення, а саме, що гр. ОСОБА_1 здійснював любительський лов риби з берега вудками в кількості 2 одиниці із загальною кількістю гачків 4 одиниці. При цьому виловив молодь риби - Лящ, в кількості 25 особин, розміром 16-25 см, чим завдав збитків рибному господарству України на суму 41 225,00 грн, що є порушенням п.4.11 Правил промислового, любительського рибальства та інших нормативно-правових актів з охорони водних біоресурсів ст. ст. 27, 63 ЗУ «Про тваринний світ», тобто здійснено правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст. 85 КУпАП.
Частиною 1 статті 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
У силу ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до статті 251 КУпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
В обґрунтування позовних вимог та апеляційної скарги позивач посилався на те, що розгляд протоколу про адміністративне правопорушення та складання постанови за результатами розгляду адміністративних матеріалів здійснений неуповноваженою на те особою, а саме головним державним інспектором Вінницького рибоохоронного патруля.
Надаючи правову оцінку наведеним доводам позивача, суд зауважує, що згідно ст. 240 КУпАП органи рибоохорони розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням правил рибальства та охорони рибних запасів, передбачені статтею 50, частиною третьою статті 85, статтями 86-1, 91-2 і 188-5 цього Кодексу. Від імені органів рибоохорони розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: Головний державний інспектор рибоохорони України, головні державні інспектори рибоохорони в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, провідні державні інспектори рибоохорони, старші державні інспектори рибоохорони.
Правовими висновками, викладеними у постановах Касаційного адміністративного суду у справах №162/445/16-а, №405/2109/16 визначено, що до посадових осіб, які мають повноваження складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів також належать і головні державні інспектори рибоохорони.
Поряд з цим положення КУпАП не містять заборон щодо складання протоколу та постанови про адміністративне правопорушення однією і теж посадою особою. 
Крім того, згідно пунктів 2.6., 2.7. Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою наказом Міністерства аграрної політики України від 09.04.2003 №101 (Інструкція) протокол складається на місці виявлення правопорушення. У разі неможливості скласти його на місці виявлення правопорушення, якщо складання протоколу є обов`язковим, інспектори рибоохорони можуть доставляти порушника (ів) до органів місцевого самоврядування та/або органів внутрішніх справ.
При складанні протоколу слід чітко викладати всі відомості, передбачені формою протоколу, звертаючи особливу увагу на точність і повноту викладення складу порушення, які саме речі, предмети і документи вилучені за фактом викритого порушення, їх індивідуальні ознаки, кількість, номери тощо.
Згідно п. 2.8. Інструкції протокол підписується особою, яка його склала, порушником і свідками, якщо вони є.
У разі відмови порушника підписати протокол у ньому робиться запис про це, який засвідчується підписом особи, яка склала протокол, та іншими особами, які брали участь у виявленні правопорушення, що було здійснено інспектором.
Поряд з цим порушник має право додати до протоколу пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви відмови від підпису, проте позивач не скористався таким правом.
Відповідно до п. 2.9. Інструкції особа, яка склала протокол, повідомляє порушнику про місце і час розгляду справи щодо адміністративного правопорушення, роз`яснює його права та обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.
Так, у графі 8 "Пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності" протоколу від 01.07.2022 №000487 зазначено: "Я ОСОБА_1 ловив рибу з берегу вудками з двома гачками в річці Південний Буг в районі с. Гранітне, Немирівського району та при цьому виловив молодь Ляща в кількості 25 особин  01.07.2022". Протокол містить підписи ОСОБА_1 , у тому числі як підтвердження про отримання протоколу, повідомлення про те, що справа буде розглянута на місці скоєння правопорушення 01.07.2022. Також вказаний протокол містить відомості щодо його складання та підписання позивачем у присутності свідка (а.с. 8).
Таким чином, колегія суддів вважає, що вказаний протокол від 01.07.2022 №000487 є належним та достатнім доказом вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.85 КУпАП.
Наданий позивачем компакт-диск, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки оскаржувана постанова №000394 від 01.07.2022 не містить інформації про фіксацію правопорушення технічними засобами, що нівелює доказове значення наданого позивачем диску. Разом з тим, ідентифікувати  диск не можливо, оскільки останній не містить номеру, дати та органу, який його видав, а також із нього не можливо встановити за допомогою якого технічного засобу було здійснено запис.
З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що ОСОБА_1 правомірно притягнуто до адміністративної відповідальності на підставі постанови від 01.07.2022 №000394 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.85 КУпАП, що свідчить про відсутність підстав для скасування вказаної постанови.
З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що постанова у справі про адміністративне правопорушення винесена з дотриманням норм законодавства, що в повній мірі спростовують доводи позивача та його представника з приводу наявності порушень порядку складання та оформлення адміністративних матеріалів.
Беручи до уваги вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 01 лютого 2023 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.
          
Головуючий	 	 	Полотнянко Ю.П.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Смілянець Е. С.    Драчук Т. О.