Головуючий у суді першої інстанції:  Криворот О.О.

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М   У К Р А Ї Н И 
 
                                                                                            справа №760/11698/22
                                                                                провадження №33/824/3009/2023       
 
13 червня 2023 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Шкоріна О.І.,
 
розглянувши клопотання адвоката Гарницького Павла Петровича, подане в інтересах ОСОБА_1 , про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Солом`янського районного суду м.Києва від 28 вересня 2022 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.1  ст. 173-2 КУпАП,
 
В С Т А Н О В И В:

Постановою Солом`янського районного суду м. Києва від 28 вересня 2022 року  провадження по справі відносно ОСОБА_2 про притягнення  його до адміністративної відповідальності  за ч.1 ст. 173-2 КУпАП  закрито в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Не погоджуючись з такою постановою, 20 травня 2023 року адвокат Гарницький П.П. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову судді Солом`янського  районного суду м.Києва від 28 вересня 2022 року скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким визнати ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення. 
Одночасно в апеляційній скарзі,  представник  ОСОБА_1 - адвокат Гарницький П.П.  заявив  клопотання, в якому просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови судді Солом`янського районного суду м.Києва від 28 вересня 2022 року, посилаючись на те, що неотримання повного тексту постанови суду стало поважною причиною пропуску процесуального строку. З повним текстом постанови він та його довіритель ОСОБА_1 ознайомились лише 8 травня 2023 року.  
Перевіривши матеріали справи, вважаю, що заявлене апелянтом клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції не підлягає задоволенню з таких підстав.
Право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватись у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення ЄСПЛ від 28 травня 1985 р. у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства»).
Частиною 2 ст.294 КУпАП визначено, що постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.  Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.
Згідно із ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право оскаржити постанову по справі.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно  користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Як убачається з матеріалів справи, 28 вересня 2022 року Солом`янським районним судом м.Києва прийнято постанову, якою  закрито провадження по справі відносно ОСОБА_2 про притягнення  його до адміністративної відповідальності  за ч.1 ст. 173-2 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
ОСОБА_1 була присутньою в судовому засіданні 28 вересня 2022 року та надавала суду пояснення у справі.  
12 грудня 2022 року між ОСОБА_1 та адвокатом Гарницьким П.П. укладено договір про надання правової допомоги.   
6 травня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Гарницький П.П. подав до  Солом`янського районного суду м.Києва через систему " Електронний суд"  заяву про  ознайомлення   ОСОБА_1 з матеріалами адміністративної справи № 760/11698/22 відносно ОСОБА_2 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП, та видачу їй копії судового рішення у справі.
8 травня 2023 року   ОСОБА_1  подала до Солом`янського районного суду м.Києва аналогічну заяву про ознайомлення з матеріалами адміністративної справи №760/11698/22 відносно ОСОБА_2 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП, та видачу копії судового рішення у справі. В цей же день, ОСОБА_1 ознайомилась з матеріалами адміністративної справи, а також отримала копію постанови Солом`янського районного суду м.Києва від 28 вересня 2022 року. 
9 травня 2023 року захисник ОСОБА_1 - адвокат Гарницький П.П.  подав через Солом`янський районний суд м.Києва за допомогою системи "Електронний суд"  апеляційну скаргу на постанову Солом`янського районного суду м.Києва від 28 вересня 2022 року. В апеляційній скарзі просив поновити строк на апеляційне оскарження постанови суду, посилаючись на те, що ОСОБА_1 отримала копію оскаржуваної постанови лише 8 травня 2023 року.  
Постановою Київського апеляційного суду від 18 травня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання адвоката Гарницького П.П., який діє в інтересах ОСОБА_1 , про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Солом`янського районного суду м. Києва від 28 вересня 2022 року, якою закрито провадження по справі відносно ОСОБА_2 про притягнення до відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КупАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
20 травня 2023 року захисник ОСОБА_1 - адвокат Гарницький П.П.  через Солом`янський районний суд м.Києва за допомогою системи "Електронний суд" повторно подав апеляційну скаргу на постанову Солом`янського районного суду м.Києва від 28 вересня 2022 року. В апеляційній скарзі  захисник ОСОБА_1 - адвокат Гарницький П.П.  заявив  клопотання, в якому просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови судді Солом`янського районного суду м.Києва від 28 вересня 2022 року, посилаючись на те, що неотримання повного тексту постанови суду стало поважною причиною пропуску процесуального строку. З повним текстом постанови він та його довіритель ОСОБА_1 ознайомились лише 8 травня 2023 року.  
Постановою судді Київського апеляційного суду від  18  травня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання адвоката Гарницького П.П. про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Солом`янського районного суду м. Києва від 28 вересня 2022 року.
Звертаючись  20 травня 2023 року  вдруге з апеляційною скаргою та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження,  адвокат Гарницький П.П. зазначає  аналогічні причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду від 28 вересня 2022 року, які ним були зазначені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження у апеляційній скарзі, поданій 9 травня 2023 року, і яким суд, вирішуючи клопотання надав оцінку.
В своїх рішеннях ЄСПЛ вказує, що національний суд має право поновити строк на оскарження рішення суду нижчої інстанції, якщо апелянт у відповідному клопотанні наведе причину пропуску цього строку, і суд визнає цю причину поважною. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (п. 27 від 26 квітня 2007 року у справі Олександр Шевченко проти України та Трух проти України (ухвала) від 14 жовтня 2003 року). При визначеності наявності поважності причин пропуску, національний суд насамперед має виходити із наявності об`єктивних причин, які унеможливлювали особу вчасно подати апеляційну скаргу, або вчасно вжити заходів до оскарження судового рішення.
Поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій. При цьому КУпАП не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку, тобто у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.
Доводи клопотання про те, що ОСОБА_1 невчасно отримала  копію оскаржуваної постанови суду, не можуть слугувати поважними причинами для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки чинний Закон не пов`язує строк апеляційного оскарження постанови суду першої інстанції, з часом  отримання копії оскаржуваного судового рішення.
Крім того, з постанови Солом`янського районного суду м.Києва від 28 вересня 2022 року вбачається, що ОСОБА_1 була присутньою під час розгляду справи, надавала суду свої пояснення, а відтак останній було відомо про ухвалене судом першої інстанції судового рішення.
На будь-які інші об`єктивні обставини, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для оскарження постанови у визначений законом строк, починаючи з 28 вересня 2022 року, адвокат Гарницький П.П. не посилається.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі №3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).
Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини також у справах «Науменко проти України» від 9 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 08 листопада 2005 року.
Отже, за відсутності поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду, у поновленні строку на апеляційне оскарження постанови суду необхідно відмовити, а апеляційну скаргу з доданими матеріалами повернути особі, яка її подала.
Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП у разі відмови у поновленні строку на апеляційне оскарження постанови судді, апеляційна скарга повертається особі, яка її подала.
Керуючись ст. 294 КУпАП,  суд, -
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_1  - адвоката  Гарницького Павла Петровича про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Солом`янського районного суду м. Києва від 28 вересня 2022 року про закриття провадження у справі відносно ОСОБА_2 про притягнення  його до адміністративної відповідальності  за ч.1 ст. 173-2 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.
Постанова  набирає законної сили негайно після її винесення є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

 
                 
Суддя:                                                                                О.І. Шкоріна