П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  240/4258/22 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Єфіменко Ольга Володимирівна 
Суддя-доповідач -  Залімський І. Г.   
15 травня 2023 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Залімського І. Г. 
суддів:  Мацького Є.М.  Сушка О.О. , 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про скасування висновку та наказу, 
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, в якому просив:
- скасувати висновок оцінювання результатів службової діяльності у 2021 році державних службовців Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, які займають посади державних службовців категорії «Б» і «В» в частині визнання його діяльності на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель негативною;
- визнати протиправним і скасувати наказ начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 08 грудня 2021 року №850-к про затвердження негативного висновку оцінювання результатів його службової діяльності у 2021 році на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 13.01.2023 позов задоволено.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13.01.2023 скасувати, прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що оцінювання позивача проводилось у межах дискреційних повноважень відповідача відповідно до вимог законодавства. 18.06.2021 до відома позивача доведено ключові завдання, показники результативності, ефективності та якості службової діяльності.  08.12.2021 позивача згідно з результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посади державної служби категорій "Б" і "В", за 2021 року було оцінено негативно: за результатами оцінювання по першому завданню отримано бал «2», по другому завданню отримано бал «2», по третьому завданню отримано бал «1», по четвертому бал «1», середній бал 1,5. Позивач не оскаржив спірний висновок у порядку ст.11 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 року №889-VIII (Закон №889-VIII), не висловив до нього зауважень. 
Також відповідач вказав на порушення строку розгляду справи, незаконне задоволення клопотання позивача про витребування доказів. Посилання суду на відносно не значну кількість протермінованих заяв, розглянутих з порушенням термінів листів, свідчать про вихід судом за межі позовних вимог шляхом застосування кількісного методу оцінки виконаної роботи, а також про однобічний розгляд справи без з`ясування всіх її обставин.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу відповідача в якому вказав на законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, а також на безпідставність доводів апеляційної скарги. Зауважив, що спірний висновок оцінювання побудований на упередженому ставленні до нього, необ`єктивній оцінці службової діяльності позивача, а тому не відповідає дійсності. Позивач не погоджується з затвердженням негативної оцінки, оскільки вважає, що встановлені на 2021 рік завдання було виконано своєчасно і якісно, відповідач не навів належного обґрунтування виставлених балів та допустив формальний та необ`єктивний підхід до оцінювання службової діяльності позивача. Завдання передбачені пунктами №3 та №4 не доведені до відома позивача, не погоджувались з позивачем, у повній мірі не відповідають займаній посаді.
Також позивач вказав на безпідставність доводів відповідача про порушення судом строку розгляду справи, можливість розгляду даної справи у порядку спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 14.03.2023, з урахуванням п.3 ч.1 ст.311 КАС України, суд вирішив розглядати дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області №276-к від 25 травня 2021 року ОСОБА_1 з 26 травня 2021 року призначений на посаду начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області за результатами конкурсу.
27 жовтня 2021 року Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області №730-к прийнято наказ про визначення результатів виконання завдань державними службовцями Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В» у 2021 році. В додатку 1 до вказаного наказу зазначено, що позивач відноситься до категорії «Б» відповідно до займаної посади.
Згідно з додатком 2 до наведеного наказу визначено графік проведення визначення результатів виконання завдань державними службовцями Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В».
Наказом начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 08 грудня 2021 року №850-к  затверджено висновок в.о. заступника начальника - начальника Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області Романа Козиря від 05 листопада 2021 року щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2021 році державних службовців Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, які займають посади державних службовців категорії «Б» і «В». Стосовно позивача висновком визнано його діяльність на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель з оцінкою негативна (за перше завдання отримано бал «2», за друге завдання - «2», за третє завдання - «1», за четверте - «1», середній бал 1,5).
В обґрунтування цієї оцінки вказано, що приступивши до своїх обов`язків ОСОБА_1 не здійснив всебічний аналіз роботи Управління згідно Положення про Управління. Велика кількість протермінованих заяв на розгляді, порушення терміну розгляду листів, зберігання справ в Управлінні свідчить про неналежне виконання своїх посадових обов`язків ОСОБА_1 . Як начальник Управління не проявив ініціативи та часто залучав інших працівників до виконання своїх завдань. Листи потребували перегляду, так як містили грубі помилки. Крім того ОСОБА_1 не здійснив жодних дій щодо подолання протермінованості заяв, що стосуються розпорядження землями.
Наказом Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області №51-к від 04 лютого 2022 року ОСОБА_1 звільнено з посади начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності відповідно до п. 4 ч.1 ст. 83 та п.3.ч.1 ст.87, ч. 6 ст. 44 Закону №889-VIII.
Позивач вважає вказані висновок та наказ про його затвердження протиправними, а тому звернувся до суду.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не довів належними та достатніми доказами правомірність висновку та спірного наказу, а встановлені судом обставини свідчать про протилежне.
Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та враховує наступне.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).
Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:
1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";
6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.
Згідно із ч.ч. 1, 2 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Відповідно до ч.4 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:
1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно із п.1 ч.6 ст.12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, зокрема, щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.
Таким чином, дана справа є справою незначної складності, а тому суд першої інстанції правомірно призначив її до розгляду та розглянув у порядку спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 21.10.2022 витребувано від Відділу розпорядження землями сільськогосподарського призначення Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області реєстр вхідної та вихідної кореспонденції пов`язаної з реєстрацією заяв і клопотань фізичних і юридичних осіб, що надійшли в період з 02.01.2021 по 01.10.2021 (із зазначенням терміну виконання, дати виконання та відповідального виконавця) та наданих на них відповідей.
В апеляційній скарзі відповідач зазначає про незаконність вказаної ухвали.
Відповідно до ч.4 ст.9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Згідно із ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Однією із підстав отриманої позивачем негативної оцінки за результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" за 2021 рік, слугував констатований факт великої кількості протермінованих заяв на розгляді та порушення терміну їх розгляду.
З огляду на відсутність у матеріалах доказів наявності вказаної підстави, суд першої інстанції, обґрунтовано витребував у Відділу розпорядження землями сільськогосподарського призначення Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області реєстр вхідної та вихідної кореспонденції пов`язаної з реєстрацією заяв і клопотань фізичних і юридичних осіб, що надійшли в період з 02.01.2021 по 01.10.2021 та наданих на них відповідей.
Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Апеляційний суд погоджується із доводами відповідача про порушення судом першої інстанції строку розгляду даної справи, водночас, зауважує, що таке порушення норм процесуального права не може спростовувати висновків суду, що висловлені у оскаржуваній постанові та слугувати належною підставою для її скасування.
Згідно із ст.44 Закону №889-VIII результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.
Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення.
Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.
Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).
Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.
Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи тощо.
Відповідно до пп. 2-4 Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640 (Типовий порядок), метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри. Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця. Учасниками оцінювання є: державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “А”; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”; суб`єкт призначення; служба управління персоналом.
Згідно із п. 5 Типового порядку, державний службовець: бере участь у визначенні своїх завдань і ключових показників, а також у їх періодичному перегляді; ознайомлюється з визначеними завданнями і ключовими показниками; аналізує виконання визначених завдань і ключових показників; ознайомлюється з пропозиціями щодо оцінювання результатів службової діяльності або результатами виконання завдань і з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - висновок).
Пунктом 7 Типового порядку визначено, що оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.
Відповідно до п. 9 Типового порядку оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).
Згідно із пп. 11, 12 Типового порядку державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань. Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Порядку. Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному. Завдання і ключові показники для державного службовця на поточний рік визначаються у січні - вересні цього року в разі призначення (переведення) на посаду державної служби, виходу на роботу після відсутності на службі у випадках, передбачених абзацами третім - п`ятим пункту 14 цього Порядку, поновлення на посаді державної служби. Такі завдання і ключові показники визначаються протягом десяти робочих днів після призначення (переведення) або виходу на роботу. Якщо завдання і ключові показники для державного службовця (крім державного секретаря міністерства) неможливо визначити у строки, передбачені цим пунктом, у зв`язку з його тимчасовою непрацездатністю, відпусткою або професійним навчанням, вони визначаються протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу, а в разі відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень) - протягом п`яти робочих днів після початку виконання посадових обов`язків. Завдання і ключові показники для таких державних службовців на поточний рік не визначаються, якщо вихід на роботу або початок виконання посадових обов`язків настають у жовтні - грудні цього року. Для державних службовців, які перебувають у службових відрядженнях, завдання і ключові показники визначаються в установленому порядку.
Відповідно до п. 33 Типового порядку завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.
Згідно із п.41 Типового порядку висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
Відповідно до пунктів 47, 48, 49 Типового порядку у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем. Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій "Б" або "В", здійснюється відповідно до статті 11 Закону України "Про державну службу". У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу.
Висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.
Отже, державний службовець може оскаржити висновок про отримання ним негативної оцінки до суб`єкта призначення або суду. При цьому, не передбачено обов`язкового подання державним службовцем скарги на висновок до суб`єкта призначення, до звернення до суду. Зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання наводяться державним службовцем у скарзі до суб`єкта призначення.
Колегія суддів зауважує, що невикористання позивачем механізму оскарження спірного висновку до суб`єкта призначення не може свідчити про згоду позивача із таким висновком та звужувати право позивача на судовий захист. Тому, апеляційний суд критично розцінює доводи відповідача про те, що позивач не оскаржив спірний висновок у порядку ст.11 Закону №889-VIII, не висловив до нього зауважень. 
Додатком 4 до Типового порядку визначено критерії виставлення балів за результатами оцінювання. Зокрема, оцінка: "1 бал" - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо; "2 бали " - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо); "3 бали" - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки; "4 бали" - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС).
Спірним висновком визнано діяльність ОСОБА_1 за 2021 рік на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель з оцінкою негативна (за перше завдання отримано бал «2», за друге завдання - «2», за третє завдання - «1», за четверте - «1», середній бал 1,5), відповідно до результатів оформлених згідно з додатком 8 до Типового порядку.
В обґрунтування цієї оцінки вказано, що приступивши до своїх обов`язків ОСОБА_1 не здійснив всебічний аналіз роботи Управління згідно Положення про Управління. Велика кількість протермінованих заяв на розгляді, порушення терміну розгляду листів, зберігання справ в Управлінні свідчить про неналежне виконання своїх посадових обов`язків ОСОБА_1 . Як начальник Управління не проявив ініціативи та часто залучав інших працівників до виконання своїх завдань. Листи потребували перегляду, так як містили грубі помилки. Крім того, ОСОБА_1 не здійснив жодних дій щодо подолання протермінованості заяв, що стосуються розпорядження землями.
Згідно із ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Як обґрунтовано зауважив суд першої інстанції, відповідач не надав суду жодного переконливого доказу в обґрунтування негативної оцінки посилаючись на те, що оцінювання результатів діяльності державного службовця проводиться у межах дискреційних повноважень, так як саме безпосередній керівник володіє інформацією щодо виконання поставлених перед державним службовцем завдань, а тому обґрунтованість оцінки визначених ОСОБА_1 завдань є дискрецією Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.
Суд, не заперечує того, що проведення оцінювання є дискреційним повноваженням відповідача, однак, що обсяг цієї дискреції не може бути необмеженим і повинен підлягати зовнішньому/публічному контролю, в тому числі судовому. Процес та результат оцінювання повинен бути зрозумілим. Належна мотивація рішення (як форма зовнішнього вираження дискреційних повноважень) дає можливість перевірити, як саме (за якими ознаками) відбувалася процедура оцінювання і чи була дотримана процедура його прийняття.
Водночас, відсутність доказів в обґрунтування негативної оцінки, посилань на конкретні обставини і підстави, які слугували і стали підставою для дискреційного висновку відповідача, за якого визнано діяльність позивача на посаді з оцінкою негативна, є достатньою підставою для визнання спірного висновку протиправним та його скасування.
Крім того, ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 21.10.2022, для перевірки фактів щодо великої кількості протермінованих заяв на розгляді ОСОБА_1 , порушення ним термінів розгляду листів, витребувано у відділі розпорядження землями сільськогосподарського призначення Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області реєстр вхідної та вихідної кореспонденції, пов`язаний з реєстрацією заяв і клопотань фізичних і юридичних осіб, що надійшли в період з 02.01.2021 по 01.10.2021 (із зазначенням терміну виконання, дати виконання та відповідального виконавця) та наданих на них відповідей.
На виконання вказаної ухвали відповідач позивач подав чотири журнали в електронному вигляді. В одному із вказаних журналів виявлено відсутність відміток про виконання ОСОБА_1 в рядках за порядковим номером 891, 905, 981, 982, 991, 1125, 1142, 1206, 1280, 1333, 1335.
Водночас, зважаючи на те, що таких рядків саме у цьому журналі 1375, в інших трьох журналах відсутні відмітки про невиконання позивачем відповідей на звернення, судом першої інстанції обґрунтовано критично розцінив висновки відповідача про велику кількість протермінованих заяв на розгляді позивача. 
При цьому, апеляційний суд зазначає, що стверджуючи про врахування судом виключно витребуваних за заявою позивача доказів призвело до однобічного розгляду справи, без з`ясування всіх її обставин, застосування судом кількісного методу оцінки виконаної роботи, відповідач не надав доказів неналежного виконання своїх посадових обов`язків ОСОБА_1 - великої кількості протермінованих заяв на розгляді, порушення терміну розгляду листів, грубих помилок в листах, що призвело до виставлення негативної оцінки за результатами оцінювання.
Таким чином, необхідно визнати протиправним та скасувати висновок оцінювання результатів службової діяльності у 2021 році державних службовців Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, які займають посади державних службовців категорії «Б» і «В» в частині визнання діяльності ОСОБА_1 на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель негативною. Відповідно й наявні підстави для визнання протиправним і скасування похідного від вказаного висновку наказу начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 08 грудня 2021 року №850-к про затвердження негативного висновку оцінювання результатів його службової діяльності у 2021 році на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель.
На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції  правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13 січня 2023 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає. 

Головуючий	 	 	Залімський І. Г.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Мацький Є.М.    Сушко О.О.