ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2023 року	Львів	Справа № 460/29166/22 пров. № А/857/1900/23	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді                                                  Заверухи О.Б.,
суддів                                                                      Гінди О.М., Ніколіна В.В.,
за участю секретаря судового засідання                    Юрченко М.М.,
представника позивача                                             Шевчука  В.С.,

розглянувши у судовому засіданні (в режимі відеоконференції) в м. Львові апеляційну скаргу Великомежиріцької сільської ради на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2022 року   у справі за адміністративним позовом Великомежиріцької сільської ради до   Західного офісу Держаудитслужби,     третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача     Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Західміськбуд» про визнання протиправним та скасування висновку,

суддя (судді) в суді першої інстанції – Дорошенко Н.О.,
час ухвалення рішення – не зазначено, 
місце ухвалення рішення – м. Рівне, 
дата складання повного тексту рішення – 21 грудня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

14 вересня 2022 року Великомежиріцька сільська рада звернулась в суд з адміністративним позовом до Західного офісу Держаудитслужби, в якому просила: визнати протиправним та скасувати висновок від 16 травня 2022 року про результати моніторингу закупівлі UA-2021-08-10-009294-а, розпочатої 10 серпня 2021 року стосовно предмета закупівлі «Капітальний ремонт будівлі та приміщень для розміщення ЦНАПу (внутрішнє оздоблення приміщень, заміна інженерних мереж) по вул. Перше Травня, 1. ДК 021:2015: 45453000-7 – Капітальний ремонт і реставрація».
На обґрунтування позовних вимог зазначає, що за результатами проведення процедури торгів ним як Замовником у відповідності до ч. 15 ст. 29 Закону України «Про публічні закупівлі» згідно з протоколом розгляду тендерних пропозицій № 7 від 06 вересня 2021 року визначено переможцем процедури закупівлі UA-2021-08-10-009294-a Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Західміськбуд» (далі – ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд»), яке запропонувало найнижчу цінову пропозицію та відповідало кваліфікаційним вимогам, установленим ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі». В подальшому з переможцем укладено Договір про закупівлю № 1 від 23 вереня 2021 року.  Вказує, що у період з 02 травня 2022 року по 16 травня 2022 року Західним офісом Держаудитслужби проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2021-08-10-009294-a, за результатами якого складено Висновок про результати моніторингу процедури від 16 травня 2022 року, в якому за результатами аналізу розміщення Замовником інформації про закупівлю встановлено порушення вимог пункту 3 Наказу Мінекономрозвитку №1082; за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Західміськбуд», визначення його переможцем тендеру та укладення з ним договору встановлено порушення вимог частини сьомої статті 33 Закону. З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Західний офіс Держаудитслужби зобов`язав його здійснити заходи щодо усунення порушення вимог частини сьомої статті 33 Закону шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договору з дотриманням норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, зокрема, але не виключно, шляхом письмового звернення до ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд» щодо розірвання договору. Зазначає, що ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд» оприлюднило в електронній системі закупівель всі документи переможця згідно з переліком, встановленим Замовником у Додатку 1 «Перелік документів, які обов`язково подаються учасниками у склад тендерної пропозиції» до тендерної документації, та керувався вимогами даного Додатку 1 та ч. 5 ст. 17 Закону, тому підстави для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд» визначені згідно ч. 7 ст. 33 Закону України «Про публічні закупівлі» відсутні. Вважає, що спірний висновок не відповідає критеріям правомірності, встановленим ч. 2 ст. 2 КАС України до актів індивідуальної дії. Вказує, що зобов`язуючи усунути порушення, відповідач не конкретизував, яких саме положень (статтей) Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України не дотримано, і якими саме положеннями (статтями) чинного законодавства передбачено таку підставу для розірвання договору як вимога Висновку. 
Протокольною ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року залучено до участі в справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Західміськбуд».
Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2022 року   у задоволенні позову відмовлено повністю.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що проведеним органом державного фінансового контролю моніторингом виявлено, що всупереч приписам пункту 3 Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11 червня 2020 року № 1082,   після внесення Замовником інформації у відповідні електронні поля, реалізовані в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів (річний план закупівель, повідомлення про намір укласти договір), на них накладено електронний цифровий підпис, який з врахуванням норм Закону України «Про електронні довірчі послуги» не є кваліфікованим електронним підписом (тип носія особистого ключа незахищений, тип підпису удосконалений, сертифікат кваліфікований, інформація про зберігання особистого ключа в засобі кваліфікованого електронного підпису відсутня). Позивач жодним чином не обґрунтував позовної вимоги про визнання протиправним та скасування висновку в контексті вищевказаного порушення, як і не надав жодного доказу та не навів аргументів на його спростування.  Таким чином, судом першої інстанції не встановлено ознак протиправності висновку за результатами моніторингув цій частині, а отже підстави для його скасування в цій частині виявленого порушення відсутні. Частина шоста статті 17 Закону № 922-VIII конкретно стосується переможця конкурсу, встановлює його обов`язок надати відповідні документи, незалежно від наявності/відсутності інформації в публічних реєстрах, не обумовлює жодних винятків чи умов щодо ненадання необхідної інформації. Переможець процедури закупівлі повинен надати не лише ті документи, надання яких вимагається тендерною документацією, але й ті, надання яких вимагається імперативною нормою Закону. Водночас, наявність в законі заборони для замовника вимагати документальне підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних, а також можливість замовником самостійно перевірити публічну інформацію, жодним чином не звільняє переможця від обов`язку відповідно до цього Закону надати замовнику документи, що підтверджують відсутність підстав,   визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель.  Таким чином, суд першої інстанції вважав обґрунтованим висновок відповідача про виявлене порушення   ч. 7 ст. 33 Закону №922-VIII, якою встановлено обов`язок замовника відхилити тендерну пропозицію у разі ненадання переможцем процедури закупівлі документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону. За обставинами цієї справи орган державного фінансового контролю вказав спосіб усунення недоліків, виявлених при проведенні моніторингу процедури закупівлі, а саме шляхом припинення зобов`язання за укладеним договором між позивачем та переможцем торгів, тому посилання позивача на нечіткість та невизначеність резолютивної частини спірного висновку та на те, що відповідач у висновку не зазначив конкретний спосіб усунення виявлених порушень, є необґрунтованими та безпідставними.
Не погодившись з прийнятим рішенням, Великомежиріцька сільська рада подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким адміністративний позов задовольнити повністю. 
Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд» оприлюднило в електронній системі закупівель всі документи переможця згідно з переліком, встановленим Замовником у Додатку 1 «Перелік документів, які обов`язково подаються учасниками у склад тендерної пропозиції» до тендерної документації, та керувався вимогами даного Додатку 1 та ч. 5 ст. 17 Закону, тому підстави для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд», визначені згідно ч. 7 ст. 33 Закону України «Про публічні закупівлі» відсутні. Вказує, що у тендерній документації відсутні окремі вимоги щодо необхідності надання переможцем документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3 та 8 ч. 1 ст. 17 Закону, адже дану інформацію Замовник перевіряє сам у реєстрах, доступ до яких є відкритим. Вважає, що відповідач не наділений повноваженнями спонукати суб`єктів господарювання до розірвання господарського договору, що може призвести до подальшого порушення позивачем чинного законодавства.
Представником відповідача подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що  проведеним моніторингом встановлено, що в недотримання вимог ч. 6 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі»   переможцем тендеру ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд» не надано Замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 8 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі». Вказує, що частиною 7 статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» безальтернативно передбачено дії, які має та повинен вчинити замовник у випадку ненадання відповідних документів (передбачених ст. 17 Закону) переможцем – відхилити тендерну пропозицію та визначити іншого переможця.  Звертає увагу на те, що позивач не заперечив ні в електронній системі закупівель, ні в апеляційній скарзі висновку в частині встановленого порушення вимог пункту 3 Порядку № 1082 та зобов`язання вжити заходи щодо його недопущення в подальшому. 
В судовому засіданні представник позивача підтримав апеляційну скаргу, в своїх поясненнях покликався на доводи в ній викладені.
Відповідач та    третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача,   явку уповноважених представників не забезпечили, належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, що відповідно до ч. 4 ст. 229, ч. 3 ст. 268, ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) не перешкоджає розгляду справи.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції, 10 серпня 2021 року Великомежиріцькою сільською радою опубліковано оголошення про проведення відкритих торгів щодо публічної закупівлі робіт за предметом «Капітальний ремонт будівлі та приміщень для розміщення ЦНАПу (внутрішнє оздоблення приміщень, заміна інженерних мереж) по вул. Перше Травня, 1. ДК 021:2015: 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація».
На виконання частини першої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII сільською радою   оприлюднено тендерну документацію та 20 серпня 2021 року додатково оприлюднено зміни до тендерної документації, які стосуються процедури закупівлі UA-2021-08-10-009294-a.
Згідно зі Звітом про результати проведення процедури закупівлі UA-2021-08-10-009294-a в закупівлі взяли участь два учасники, а саме: Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Західміськбуд» та ТОВ «ВІНАРТ ТРЕЙД».
За результатами проведення процедури торгів позивачем (замовником) відповідно до ч. 15 ст. 29 Закону України «Про публічні закупівлі» згідно з протоколом розгляду тендерних пропозицій № 7 від 06 вересня 2021 року визначено переможцем Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Західміськбуд» .
23 вересня 2021 року між Великомежиріцькою сільською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Західміськбуд» укладено договір про закупівлю за державні кошти № 1. Строк виконання робіт – до 31 грудня 2022  року(а.с.27-30).
Західним офісом Держаудитслужби відповідно до наказу від 02 травня 2022 року № 165, на виконання доручення Державної аудиторської служби України від 11 квітня 2022 року № 003100-18/2714-2022 проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2021-08-10-009294-a, за результатами якого   складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, оприлюднений в електронній системі закупівель від 16 травня 2022 року (далі – Висновок) (а.с.21-23).
Пунктом 1 розділу ІІ констатуючої частини Висновку встановлено, що під час моніторингу органом державного фінансового контролю проаналізовано: річний план закупівель Великомежиріцької сільської ради (далі – Замовник) на 2021 рік (UA-P-2021-08-09-011450-a); оголошення про проведення відкритих торгів; тендерну документацію Замовника; реєстр отриманих тендерних пропозицій; протокол розкриття тендерних пропозицій; тендерну пропозицію товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Західміськбуд»» (далі – ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд»); протокол засідання тендерного комітету від 06.09.2021 № 7; повідомлення про намір укласти договір; оприлюднені переможцем тендеру після аукціону документи та інформацію; договір від 23.09.2021 №1 та додаткові угоди від 12.10.2021 № 1, від 06.12.2021 № 2, від 29.12.2021 № 3 та від 03.03.2022 № 4 до вказаного договору; опубліковане Замовником під час моніторингу пояснення на запит органу державного фінансового контролю.
З покликанням на норми пункту 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11 червня 2020 року № 1082 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 року за № 610/34893, пункту 23 частини першої статті 1, частини другої статті 18, пункту 12 частини другої статті 23   Закону України «Про електронні довірчі послуги», орган державного фінансового контролю зазначив, що проведеною під час моніторингу перевіркою накладених Замовником електронних підписів (за посиланням https://czo.gov.ua/verify) встановлено, що після внесення Замовником інформації у відповідні електронні поля, реалізовані в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів (річний план закупівель, тендерна документація, повідомлення про намір укласти договір, договір тощо), на них накладено удосконалений електронний цифровий підпис (тип носія особистого ключа – незахищений, тип підпису – удосконалений, сертифікат – кваліфікований, інформація про зберігання особистого ключа в засобі кваліфікованого електронного підпису відсутня), який в розумінні Закону України «Про електронні довірчі послуги» не є кваліфікованим електронним підписом.
Крім цього, проведеним моніторингом встановлено, що в недотримання вимог частини шостої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» переможцем тендеру ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд» у визначений Законом термін не надано Замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3 та 8 частини першої статті 17 Закону. На порушення вимог частини сьомої статті 33 цього Закону Замовником не відхилено тендерну пропозицію переможця тендеру ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд»», яким не надано документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону (пункти 2, 3, 8 частини першої), а укладено з ним договір від 23 вересня 2021 року № 1.
В пункті 2 констатуючої частини   «Висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) або відсутність порушення, (порушень) законодавства» зазначено:
За результатами аналізу розміщення Замовником інформації про закупівлю встановлено порушення вимог пункту 3 Наказу Мінекономрозвитку № 1082.
За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд» визначення його переможцем тендеру та укладення з ним договору встановлено порушення вимог частини сьомої статті 33 Закону.
За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, правильності заповнення документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, відповідності тендерної документації вимогам Закону, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору вимогам тендерної документації та умовам тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, внесення змін до договору – порушень не встановлено.
В пункті 3 констатуючої частини Висновку «Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень)» зазначено:
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Західний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення порушення вимог частини сьомої статті 33 Закону шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договору з дотриманням норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, зокрема, але не виключно, шляхом письмового звернення до ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд» щодо розірвання договору;
Крім того, вжити заходи щодо недопущення в подальшому (шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення, проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо) порушень вимог пункту 3 Наказу Мінекономрозвитку № 1082 при розміщенні інформації про закупівлю;
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
20 травня 2022 року в електронній системі закупівель позивач розмістив інформацію про усунення порушень замовником, а саме: вказав, що в документації по закупівлі відсутні окремі вимоги щодо необхідності надання переможцем документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3 та 8 ч. 1 ст. 17 Закону, адже таку інформацію замовник перевіряє сам у реєстрах, доступ до яких є відкритим. Крім цього, повідомлено, що замовником будуть вжиті заходи щодо недопущення в подальшому порушень вимог п. 3 наказу Мінекономрозвитку № 1082 при розміщенні інформації про закупівлі шляхом проведення роз`яснювальної роботи та навчань відповідальних за закупівлі осіб (а.с. 143).
Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку про безпідставність позовних вимог.
Колегія суддів частково погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.
Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України (далі – Положення № 43), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03 лютого 2016 року, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель (п.п. 3 п. 4 Положення № 43).
Відповідно до п. 7 Положення № 43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Згідно з п. 1 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України № 23 від 02 червня 2016 року «Про затвердження положень про офіси Держаудитслужби та їх підрозділи», Західний офіс Держаудитслужби (далі – Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Волинській, Закарпатській, Івано-Франківській, Рівненській, Тернопільській, Чернівецькій, Хмельницькій областях (далі - управління). Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно. На території Львівської області реалізацію державного фінансового контролю здійснює апарат Офісу.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України   «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі  – Закон № 2939-ХІІ).
Відповідно до ст. 1 Закону № 2939-ХІІ, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.
Відповідно до ст. 2 Закону № 2939-ХІІ, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Згідно зі ст. 5 Закону № 2939-ХІІ, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України   «Про публічні закупівлі»   (далі – Закон № 922-VIII).
Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Пунктом 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що моніторингом процедури закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Приписами частини шостої статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У частині десятій статті 8 Закону № 922-VIII закріплено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
  При цьому, частиною четвертою статті 8 № 922-VIII обумовлено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
У частині десятій статті 8 Закону № 922-VIII закріплено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Частиною другою статті 21 Закону № 922-VIII передбачено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Частиною шостою статті 17 Закону № 922-VIII визначено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті.
Згідно з частиною сьомою статті 33 Закону № 922-VIII у разі відмови переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі, неукладення договору про закупівлю з вини учасника або ненадання замовнику підписаного договору у строк, визначений цим Законом, або ненадання переможцем процедури закупівлі документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію/пропозицію такого учасника, визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув, та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю у порядку та на умовах, визначених цією статтею.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.
При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.
Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.
Як встановлено судом першої інстанцій, Західним офісом Держаудитслужби здійснено моніторинг закупівлі UА-2021-08-10-009294-а, внаслідок проведення якого відповідачем складено висновок, який опубліковано 16 травня 2022 року.
Так, за результатами аналізу розміщення Замовником інформації про закупівлю встановлено порушення вимог пункту 3 Наказу Мінекономрозвитку № 1082; за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд» визначення його переможцем тендеру та укладення з ним договору встановлено порушення вимог частини сьомої статті 33 Закону.
При цьому, за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, правильності заповнення документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, відповідності тендерної документації вимогам Закону, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору вимогам тендерної документації та умовам тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, внесення змін до договору – порушень не встановлено.
Отже, внаслідок моніторингу процедури закупівлі UА-2021-08-10-009294-а органом державного фінансового контролю встановлено порушення позивачем порушення вимог пункту 3 Наказу Мінекономрозвитку № 1082 та частини сьомої статті 33 Закону № 922-VIII.
Щодо порушення пункту 3 Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11 червня 2020 року № 1082, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 року за № 610/34893 (далі – Порядок № 1082), суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Пунктом 3 Порядку № 1082 передбачено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника.
У разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів.
Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на веб-порталі у вигляді документа, доступного для друку.
Відповідно до п. 23 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05 жовтня 2017 року № 2155-VIII (далі – Закон № 2155-VIII) кваліфікований електронний підпис – удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.
Згідно з п. 17 ч. 1 ст. 1 Закону № 2155-VIII засіб кваліфікованого електронного підпису чи печатки – апаратно-програмний або апаратний пристрій чи програмне забезпечення, які реалізують криптографічні алгоритми генерації пар ключів та/або створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки, та/або перевірки кваліфікованого електронного підпису чи печатки, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки, який відповідає вимогам цього Закону.
Частиною другою статті 18   Закону № 2155-VIII встановлено, що кваліфікований електронний підпис чи печатка вважається таким, що пройшов перевірку та отримав підтвердження, якщо: перевірку кваліфікованого електронного підпису чи печатки проведено засобом кваліфікованого електронного підпису чи печатки; перевіркою встановлено, що відповідно до вимог цього Закону на момент створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки був чинним кваліфікований сертифікат електронного підпису чи печатки підписувача чи створювача електронної печатки; за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки здійснено ідентифікацію підписувача чи створювача електронної печатки; під час перевірки за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки отримано підтвердження того, що особистий ключ, який належить підписувачу чи створювачу електронної печатки, зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки; під час перевірки підтверджено цілісність електронних даних в електронній формі, з якими пов`язаний цей кваліфікований електронний підпис чи печатка.
Відповідно до пункту 12 частини другої статті 23 Закону № 2155-VIII кваліфіковані сертифікати відкритих ключів обов`язково повинні містити, зокрема, відомості про те, що особистий ключ зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки (для кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки).
Проведеним органом державного фінансового контролю моніторингом виявлено, що всупереч вищевказаним приписам законодавства,   після внесення Замовником інформації у відповідні електронні поля, реалізовані в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів (річний план закупівель, повідомлення про намір укласти договір), на них накладено електронний цифровий підпис, який з врахуванням норм Закону України «Про електронні довірчі послуги» не є кваліфікованим електронним підписом (тип носія особистого ключа незахищений, тип підпису удосконалений, сертифікат кваліфікований, інформація про зберігання особистого ключа в засобі кваліфікованого електронного підпису відсутня).
Суд апеляційної інстанції враховує, що позивач в апеляційній скарзі жодним чином не обґрунтував незгоди із відмовою у задоволенні позовної вимоги про визнання протиправним та скасування висновку в частині вищевказаного порушення, як і не надав жодного доказу та не навів аргументів на його спростування. 
Не заперечував такого порушення позивач і відповідно до оприлюдненої 20 травня 2022 в електронній системі закупівель інформації про усунення порушення замовником.
При цьому Великомежиріцькою сільською радою було повідомлено, що нею будуть вжиті заходи щодо недопущення в подальшому порушень вимог п. 3 Наказу Мінекономрозвитку № 1082 при розміщенні інформацій про закупівлі шляхом проведення роз`яснювальної роботи та навчань відповідальних за закупівлі осіб (а.с. 143).
Враховуючи вищевказане, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про відсутність ознак протиправності висновку за результатами моніторингу закупівлі UА-2021-08-10-009294-а в частині виявленого порушення позивачем пункту 3 Порядку № 1082, отже, підстави для його скасування в цій частині відсутні.
Щодо встановленого Західним офісом Держаудитслужби порушення частини сьомої статті 33 Закону № 922-VIII, яке полягало у невідхиленні замовником тендерної пропозиції переможця тендеру ТОВ «Будівельна компанія «Західміськбуд», яким не надано документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону (пункти 2, 3, 8 частини першої), колегія суддів звертає увагу на таке.
В оскаржуваному висновку контролюючий орган встановив вказане порушення з огляду на ненадання переможцем тендеру документів, які визначені  у пунктах 2, 3, 8  частини першої статті 17 Закону № 922-VIII.
Так, за приписами частини першої статті 17 Закону № 922-VIII замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо:
2)  відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;
3)  службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією;  
8)  учасник процедури закупівлі визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України як Уповноважений орган, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель, відповідно до абзацу четвертого частини третьої статті 17 Закону № 922-VII щороку до 20 січня та додатково в разі потреби оприлюднює інформацію про перелік відкритих єдиних державних реєстрів, доступ до яких є вільним, повідомляючи на веб-порталі Уповноваженого органу.
Наведене свідчить, що замовник має можливість самостійно перевіряти інформацію, що міститься у відкритому реєстрі.
Вказане кореспондується з частиною п`ятою статті 17 Закону № 922-VII, в якій вказано, що замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель.
При цьому, в силу частини четвертої статті 22 Закону № 922-VII тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Отже, замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що є у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 28 липня 2021 року та від 04 листопада 2021 року у справах № 380/257/20 та № 620/6134/20 відповідно.
Так, пункт 2 частини першої статті 17 Закону № 922-VIII передбачає відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.
Натомість, згідно з листом Мінекономрозвитку від 20 березня 2018 року № 3304-04/14048-06 вказаний реєстр є відкритим та знаходиться за посиланням:  ://corruptinfo.nazk.gov.ua, а тому вказані відомості замовник має можливість перевірити самостійно.
Пункт 3 частини першої статті 17 Закону № 922-VIII передбачає необхідність зазначення відомостей про службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення.
Як і в попередньому пункті, Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення є відкритим, а тому вказану інформацію замовник має можливість перевіряти у вищезазначеному реєстрі самостійно.
Пункт 8 частини першої статті 17 Закону № 922-VIII передбачає відомості щодо учасника визнаного у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно якого відкрита ліквідаційна процедура.
Водночас Єдиний реєстр підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство з вказаною інформацією є також відкритим, а відтак замовник вказану інформацію має можливість перевірити за посиланням:    https://kap.minjust.gov.ua.
Також варто зауважити, що Єдиний реєстр підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство в період дії правового режиму воєнного стану не працює. З 21 червня 2022 року у зв`язку з відсутністю доступу до онлайн сервісу з надання інформаційних довідок з цього реєстру, відомості з Єдиного реєстру підприємств можна отримати у формі інформаційного листа відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 16 червня 2022 року № 2513/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 червня 2022 року за № 675/38011, опублікованого в Офіційному віснику України 21 червня 2022 року № 48, яким внесено зміни до Положення про Єдиний реєстр підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 15 вересня 2011 року № 3018/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 19 вересня 2011 року за № 1106/19844.
Зокрема, відповідно до встановленого наведеним наказом порядку, надання відомостей з Єдиного реєстру підприємств у формі інформаційних листів здійснюється за відповідним запитом (письмовим або електронним) у разі обмеження в установлених законодавством випадках доступу до вебсайту, на якому подається електронний запит на отримання скороченої чи повної інформаційної довідки, або наявності протягом більше як однієї доби технічних проблем із доступом до такого офіційного вебсайту.
Запит про надання відомостей з Єдиного реєстру підприємств у формі інформаційного листа надсилається до відповідного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України за місцезнаходженням суб`єкта, щодо якого запитується інформація, або до Міністерства юстиції України - у разі необхідності в оперативному отриманні відомостей щодо суб`єктів, які зареєстровані в областях, віднесених до сфери повноважень різних міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України.
Натомість, у цій справі, спірні правовідносини склались до  Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким введено воєнний стан в Україні, а відтак замовник мав можливість скористатись Єдиним реєстр підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство, для отримання відомостей відносно переможця процедури закупівлі.
Вищевказане узгоджується із висновком  Верховного Суду, викладеному у постанові від 23 березня 2023 року у справі № 380/21292/21.
Отже, висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-08-10-009294-а від 16 травня 2022 року в частині встановлення порушення позивачем частини сьомої статті 33 Закону № 922-VIII є протиправним.
За таких обставин і правового врегулювання колегія суддів апеляційного суду приходить до  висновку про наявність підстав для задоволення позову в частині визнання протиправним та скасування висновку Західного офісу Держаудитслужби від 16 травня 2022  року про результати моніторингу закупівлі UA-2021-08-10-009294-а в частині порушення Великомежиріцькою сільською радою  вимог частини сьомої статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» та про відмову у  задоволенні  позовної вимоги про визнання протиправним та скасування висновку Західного офісу Держаудитслужби від 16 травня 2022  року про результати моніторингу закупівлі UA-2021-08-10-009294-а в частині порушення Великомежиріцькою сільською радою  вимог пункту 3 Наказу Мінекономрозвитку № 1082.
Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи та допущено порушення норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, що відповідно до частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовної вимоги про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-08-10-009294-а від 16 травня  2022 року щодо порушення Великомежиріцькою сільською радою  вимог частини сьомої статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» та ухвалення в цій частині нового судового рішення.
В іншій частині рішення суду першої інстанції необхідно залишити без змін, оскільки суд першої інстанції в цій частині правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального права.
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 310, п. 2 ч. 1 ст. 315, ст. 317, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Великомежиріцької сільської ради задовольнити частково.
Рішення  Рівненського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2022 року   у справі № 460/29166/22 скасувати   в частині відмови у задоволенні позовної вимоги про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-08-10-009294-а від 16 травня  2022 року щодо порушення Великомежиріцькою сільською радою  вимог частини сьомої статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» та прийняти в цій частині нову постанову, якою адміністративний позов  Великомежиріцької сільської ради в цій частині задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби від 16 травня 2022  року про результати моніторингу закупівлі UA-2021-08-10-009294-а в частині порушення Великомежиріцькою сільською радою вимог частини сьомої статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі».
В решті рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання до Верховного Суду касаційної скарги. 

Головуючий суддя	 	О. Б. Заверуха 	
судді	 	О. М. Гінда 	
 	 	В. В. Ніколін  	
Повне судове рішення складено 09 травня 2023 року.