ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

11 травня 2023 року	  м. Одеса	Справа № 916/2304/21	
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Богатиря К.В.
суддів: Поліщук Л.В., Таран С.В.

секретар судового засідання Арустамян К.А.

за участю представників сторін:
Від  ОСОБА_1 - адвокат ОСОБА_2 та адвокат Павлишин Ю.М.
Від Автогаражного кооперативу «Шкільний» - адвокат Нечепуренко І.О.

розглянувши апеляційні скарги  ОСОБА_1 (вх. 670/23 від 17.03.2023) та (вх. 723/23 від 23.03.2023)
на ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 про залишення позову без розгляду, суддя суду першої інстанції Д`яченко Т.Г., м. Одеса, повний текст ухвали складено 07.03.2023
по справі №916/2304/21 
за позовом:    ОСОБА_1 
до відповідача:   Автогаражного кооперативу «Шкільний»
про стягнення 403111,95 грн.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина.
ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Автогаражного кооперативу «Шкільний» про стягнення грошової компенсації вартості майна у кооперативі у зв`язку із виключенням із членів у розмірі 132867,00 грн., інфляції у розмірі 20062,92 грн., 3% річних у розмірі 9965,03грн., грошової компенсації завданої матеріальної шкоди у розмірі 48950,00грн. та грошової компенсації завданої моральної шкоди у розмірі 181817,00 грн.

Короткий зміст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 позовну заяву ОСОБА_1 до Автогаражного кооперативу «Шкільний» про стягнення 403111,95 грн. у справі №916/2304/21 - залишено без розгляду.
Дана ухвала обґрунтована неявкою у судове засідання належним чином повідомленого позивача та відсутності заяви про розгляд справи за його відсутності .

Аргументи учасників справи.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги (вх. 670/23 від 17.03.2023) та узагальнення її доводів.
До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 (вх. 670/23 від 17.03.2023) на ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 про залишення позову без розгляду по справі №916/2304/21. Дана скарга підписана представником ОСОБА_1 - адвокатом ОСОБА_2
Скарга обгрунтована тим, що 07.03.2023 о 12.30 по всій території України була оголошена повітряна тривога та представник позивача перебував у найближчому укритті (підземний перехід по проспекту Шевченко, 1). Відбій повітряної тривоги було оголошено о 12:42, тому після відповідного відбою представник позивача не встиг прибути у судове засідання вчасно, тобто до 12:45.
Апелянт зазначає, що представник позивача прибув до зали судового засідання судді Д`яченко Т.Г. близько 12:50, вже в той час, як було оголошено ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.
З огляду на викладене вище, апелянт просить скасувати ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 та справу №916/2304/21 направити до Господарського суду Одеської області.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги (вх. 723/23 від 23.03.2023) та узагальнення її доводів.
До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 (вх. 723/23 від 23.03.2023) на ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 про залишення позову без розгляду по справі №916/2304/21. Дана скарга підписана представником ОСОБА_1 - адвокатом Павлишиним Ю.М.
В даній скарзі, апелянт посилався, зокрема, на наступне:
Судове засідання у справі було призначено  на 07.03.2023 о 12-45 год. 07.03.2023 о 12-23 год. було оголошено «Повітряну тривогу» та відбій «Повітряної тривоги» був оголошений 12-41 год. Вказане підтверджує відповідь ГУ ДСНС України в Одеській області від 16.03.2023 №6001.2-1713/6019. В зв`язку з небезпекою судова охорона припинила допуск до приміщення Господарського суду Одеської області і тому представник ОСОБА_1 - адвокат ОСОБА_2 не зміг завчасно прибути до зали судового засідання і змушений був пройти в укриття.
Після оголошення відбою «Повітряної тривоги» судова охорона почала пропуск до приміщення Господарського суду Одеської області пізніше, оскільки через мобільний застосунок інформація про відбій «Повітряної тривоги» з`явилася пізніше, а саме 12-42 год. Тому представник ОСОБА_1 - адвокат ОСОБА_2 зміг повернутися з укриття та прибути до зали судового засідання №16 (5 поверх) із запізненням, приблизно о 12-50 год. Але йому повідомили, що він запізнився, засідання відбулося і у нього друга неявка до суду, що є підставою для залишення без розгляду позову. Згідно протоколу судового засідання 07.03.2023 р. воно почалося 12-46 год. тобто через хвилину з призначеного часу та через три хвилини після відбою тривоги і не чекаючи поки позивач повернеться з укриття, а закінчилося засідання о 12-53 год.
З огляду на дані обставини, апелянт вважає, що суд першої інстанції мав врахувати час, який може знадобитися представнику позивача для повернення з укриття після відбою повітряної тривоги.
Керуючись викладеним вище, апелянт повторно просить скасувати ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 та справу №916/2304/21 направити до Господарського суду Одеської області.

Короткий зміст відзиву на апеляційні скарги.
До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшов відзив на вказані вище апеляційні скарги.
Заперечуючи проти їх задоволення відповідач посилався на наступне.
- адвокат ОСОБА_2 в тексті скарги зазначає, що під час дії повітряної тривоги весь час перебував в укритті - підземному переході по пр-ту Шевченка, 1, м. Одеси . Але жодного доказу на підтвердження своїх слів не надає.
- адвокат ОСОБА_2 вказує, що прибув до зали судового засідання об 12:50 год., і в цей час вже було оголошено ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Це твердження не відповідає дійсності, адже, як можна побачити з Протоколу судового засідання № 1319594 від 07.03.2023р. об 12:50:01 суддя Д`яченко Т.Г. ще не винесла ухвалу, а тільки з`ясовує обставини. О           12:51:51 год. суддя залишається в нарадчій кімнаті, і тільки в 12:52:53 год. проголошує вступну та резолютивну частину ухвали.
- з боку адвоката ОСОБА_2 не було зроблено жодного кроку щодо повідомлення суду про своє запізнення. Адже він міг зателефонувати до суду, помічнику судді, та навіть до представника відповідача - адвоката Нечепуренка І.О. з повідомленням про своє запізнення та проханням зачекати його.
- адвокатом Павлишиним Ю.М. не надаються посилання на нормативно-правові акти, які могли б обґрунтувати його посилання на те, що «суд повинен був почекати представника позивача».
Керуючись викладеним вище, відповідач просить у задоволенні апеляційних скарг відмовити, ухвалу Господарського суду Одеської обл. від 07.03.2023 по справі № 916/2304/21 про залишення позову без розгляду - залишити без змін.

Рух справи у суді апеляційної інстанції.
Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №916/2304/21 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Богатир К.В., судді -Таран С.В., Поліщук Л.В., що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.03.2023.
На момент надходження апеляційної скарги, матеріали справи №916/2304/21 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду не надходили.
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.03.2023 відкладено вирішення питання про можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 про залишення позову без розгляду по справі №916/2304/21 до надходження матеріалів справи на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду; доручено Господарському суду Одеської області невідкладно надіслати матеріали справи №916/2304/21 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду.
До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №916/2304/21.
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 29.03.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 (вх. 670/23 від 17.03.2023) на ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 про залишення позову без розгляду по справі №916/2304/21; встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, а також будь-яких заяв чи клопотань з процесуальних питань до 30.04.2023; призначено справу № 916/2304/21 до розгляду у розумний строк відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод на 11 травня 2023 року о 14:30; встановлено, що засідання відбудеться у приміщенні Південно-західного апеляційного господарського суду за адресою: м. Одеса, пр. Шевченка, 29, зал судових засідань № 7, 3-ій поверх; явка представників учасників справи не визнавалася обов`язковою; роз`яснено учасникам судового провадження їх право подавати до суду заяви про розгляд справ у їхній відсутності за наявними в справі матеріалами; роз`яснено учасникам судового провадження їх право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у тому числі із застосуванням власних технічних засобів.
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.04.2023 поновлено ОСОБА_1 строк на подачу апеляційної скарги (вх. 723/23 від 23.03.2023) на ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 про залишення позову без розгляду по справі №916/2304/21; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 (вх. 723/23 від 23.03.2023) на ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 про залишення позову без розгляду по справі №916/2304/21; встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, а також будь-яких заяв чи клопотань з процесуальних питань до 30.04.2023; запропоновано Автогаражному кооперативу «Шкільний» надати до Південно-західного апеляційного господарського суду не пізніше ніж до 18.04.2023 свої міркування чи заперечення щодо клопотань ОСОБА_1 про витребування доказів та про виклик і допит свідка; об`єднано обидві апеляційні скарги ОСОБА_1 (вх. 670/23 від 17.03.2023) та (вх. 723/23 від 23.03.2023) в одне провадження для сумісного розгляду у судовому засіданні 11.05.2023 о 14:30 год.
11.05.2023 у судовому засіданні прийняли участь представники ОСОБА_1 - адвокат ОСОБА_2 та адвокат Павлишин Ю.М. та представник Автогаражного кооперативу «Шкільний» - адвокат Нечепуренко І.О.
11.05.2023 колегією суддів було розглянуто наступні клопотання.

1. Клопотання апелянта про витребування від Служби судової охорони наступної письмової інформації:
« 1. Чи було оголошено в Одесі 07.03.2023 з 12-24 год. по 12-42 год. (або схожий, близький час) повітряну тривогу?
2. Чи було виконано працівниками Господарського суду Одеської області вимоги безпеки під час оголошеної 07.03.2023 з 12-24 год. по 12-42 год. повітряної тривоги та чи покинули працівники будівлю суду та перейшли в укриття ?
3. Чи було виконано суддею Господарського суду Одеської області Д`яченко Т.Г. та його секретарем Гутніковою О.С. вимоги безпеки під час оголошеної 07.03.2023 р. з 12-24 год. по 12-42 год. повітряної тривоги та чи покинули вони будівлю суду та перейшли в укриття ?
4. Коли суддя Господарського суду Одеської області Д`яченко Т.Г. та його секретар Гутнікова О.С. повернулися до зали судового засідання після відбою повітряної тривоги 07.03.2023 р. о 12-42 год.?
5. Коли судова охорона почала пропуск відвідувачів до Господарського суду Одеської області після відбою повітряної тривоги 07.03.2023 р. о 12-42 год.?
6. Коли представник ОСОБА_1 - адвокат ОСОБА_2 був зареєстрований (вхід/вихід) у журналі відвідувачів Господарського суду Одеської області 07.03.2023 p.?
7. Яка кількість відвідувачів була зареєстрована на вхід до Господарського суду Одеської області після відбою повітряної тривоги 07.03.2023 р. о 12-42 год. але до реєстрації на вхід представника ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_2?
8. Коли представник ОСОБА_1 - адвокат ОСОБА_2 підійшов до зали судового засідання №16 (5 поверх) та звернувся до судді Господарського суду Одеської області Д`яченко Т.Г. та його секретаря Гутнікової О.С. для проведення судового засідання після відбою повітряної тривоги 07.03.2023 р. о 12-42 год.?»
Відповідач заперечував проти задоволення даного клопотання.
Розглянувши дане клопотання, колегія суддів залишила його без розгляду (ухвала в протокольній формі) з огляду на наступне.
Представник апелянта у судовому засіданні заявив в усній формі інше клопотання про залишення вищезазначеного клопотання без розгляду. 
Представник відповідача проти залишення клопотання без розгляду не заперечував.
Відповідно до ст. 169 ГПК України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.
Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.
Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

2. Клопотання ОСОБА_1 про виклик і допит як свідка ОСОБА_2 .
Відповідач заперечував проти задоволення даного клопотання.
Розглянувши дане клопотання, колегія суддів залишила його без задоволення (ухвала в протокольній формі) з огляду на наступне.
Адвокатом ОСОБА_2 у поданій апеляційній скарзі від 17.03.2023 № б/н на ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 у справі № 916/2304/21 вже докладно (з зазначенням часу та місця перебування) викладено усі обставини, які, з його точку зору, унеможливили вчасне його прибуття на судове засідання 07.03.2023. Крім викладеної в апеляційній скарзі інформації адвокатом ОСОБА_2, іншим представником позивача - адвокатом Павлишиним Ю.М. надані відповіді на його адвокатські запити від ГУ ДСНС України в Одеській області від 16.03.2023 № 6001.2-1713/6019 та Господарського суду Одеської області від 17.03.2023 № 02-09/1563/2023, в яких викладені обставини та період оголошення тривоги 07.03.2023р.
Крім того, оскільки адвокат ОСОБА_2 подавав апеляційну скаргу, то він як представник позивача в судовому засіданні, може висловити свої аргументи та обставини про неприбуття на судове засідання 07.03.2023. Для цього не обов`язково викликати його саме як свідка, бо як представнику позивача йому надані відповідні повноваження.

3. Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на залучення доказів та залучення доказів, а саме відповідь Департаменту Муніципальної безпеки ОМР від 22.03.2023 та відповідь Територіального управління Служби судової охорони у Одеській області від 20.04.2023.
Відповідно до ч. 1-3 ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
У даному випадку, представник апелянтки просить долучити відповідь Департаменту Муніципальної безпеки Одеської міської ради від 22.03.2023 №01.1-11/158 з інформацією про оголошення повітряної тривоги 07.03.2023 та відповідь Територіального управління Служби судової охорони у Одеській області від 20.04.2023 №46.03-181 з інформацією про реєстрацію представника позивачки - адвоката ОСОБА_2 в журналі відвідувачів Господарського суду Одеської області 07.03.2023.
Враховуючи те, що вказані вище докази не існували на момент винесення оскаржуваної ухвали та були отримані представником апелянта вже після подачі апеляційної скарги, колегія суддів вважає такий випадок винятковим, причини неможливості подання доказів до суду першої інстанції об`єктивно незалежними від апелянта, тому поновила строк на подачу таких доказів та залучила їх до матеріалів справи (ухвала в протокольній формі).

Фактичні обставини, встановлені судом.
В провадженні Господарського суду Одеської області перебуває справа №916/2304/21 за позовом ОСОБА_1 до Автогаражного кооперативу «Шкільний» про стягнення грошової компенсації вартості майна у кооперативі у зв`язку із виключенням із членів у розмірі 132 867,00 грн., інфляції у розмірі 20 062,92 грн., 3% річних у розмірі 9   965,03 грн., грошової компенсації завданої матеріальної шкоди у розмірі 48 950,00грн. та грошової компенсації завданої моральної шкоди у розмірі 181 817,00 грн.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 13.02.2023 закрито підготовче провадження у справі № 916/2304/21. Призначено справу до судового розгляду по суті в засіданні суду на "28" лютого 2023 року о 12:30. Викликано учасників справи у судове засідання, призначене на 28.02.23 о 12:30.
За матеріалами справи судом встановлено, що в судовому засіданні 13.02.2023 при постановленні ухвали про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті на 28.02.2023 о 12 год. 30 хв., був присутній представник позивача, який був повідомлений про дату розгляду справи по суті, про що свідчить його підпис у розписці про дату та час судового засідання.
Однак, у судове засідання, призначене на 28.02.2023 о 12 год. 30 хв., представник позивача не з`явився. Про причини неявки суд не повідомив.
28.02.2023 у судовому засіданні Господарським судом Одеської області було оголошено перерву по розгляду справи по суті до 07.03.2023 о 12:45, за неявкою представника позивача.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 28.02.2023 повідомлено позивача про наступне судове засідання, призначене на 07.03.2023 о 12:45, з направленням ухвали як на реєстраційну адресу ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 , так і на електронну адресу представника ОСОБА_1 : ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач або його представник у судове засідання, призначене на 07.03.2023 о 12 год. 45 хв., своєчасно не з`явився, про причини свого запізнення або неявки у встановлений час суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутністю до суду не надавав. Що і стало підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Мотивувальна частина.
Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Частиною 2 ст. 269 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Розглянувши матеріали господарської справи, доводи та вимоги апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, справа підлягає передачі на розгляд суду першої інстанції, виходячи з таких підстав.

За змістом пунктів 1, 2 статті 202 ГПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку в зв`язку з неявкою в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання, або у зв`язку з першою неявкою в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
За умовами частини 4 статті 202 ГПК України, у разі неявки позивача в засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. 
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, суд залишає позов без розгляду, зокрема, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 4 статті 202, пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.
У даному випадку, позивач або його представник у судове засідання по справі №916/2304/21, призначене на 07.03.2023 о 12 год. 45 хв.,  своєчасно не з`явився. 
Однак, залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції не врахував наступні обставини.
Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.
З початку повномасштабної військової агресії населені пункти України систематично зазнають ракетних ударів, а в прифронтових містах і селах - бомбардувань, артилерійських та мінометних обстрілів.
Оповіщення про загрозу або виникнення таких надзвичайних ситуацій здійснюється через системи оповіщення різних рівнів, електронні комунікаційні мережі загального користування тощо, відповідно до статті 30 Кодексу цивільного захисту України, Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та організації зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2017 № 733, зокрема шляхом уривчастого звукового попереджувального сигналу "Увага всім" та трансляції відповідного повідомлення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайної ситуації (далі - сигнал "повітряна тривога").
Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05.08.2022 № 23).
Відповідно до наведених приписів судами запроваджено локальні заходи (план, порядок дій, розпорядження) щодо інформування про сигнал "повітряна тривога" та реагування задля збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, зокрема для їх негайного переходу до укриття.
Враховуючи наведене, при вирішенні питання про наявність підстав для відкладення розгляду справи, у якій на початок судового засідання оголошено сигнал "повітряна тривога" господарський суд має керуватися пріоритетом збереження життя і здоров`я людини, а обов`язком суду є сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав, зокрема на участь у судовому розгляді, та виходити з того, що відсутній учасник справи не з`явився в судове засідання з об`єктивних і поважних причин.
При цьому обставини оголошення сигналу "повітряна тривога" у певному регіоні слід вважати загальновідомими, тобто такими що не потребують доказування, а неявка у судове засідання учасників справи може бути спричинена такою надзвичайною ситуацією.
07.03.2023 о 12:24 в місті Одеса було оголошено повітряну тривогу, яка тривала до 12:43, що підтверджується листом Департаменту Муніципальної безпеки Одеської міської ради від 22.03.2023 №01.1-11/158.
В той же час, як було зазначено вище, судове засідання по справі №916/2304/21 було призначено на 07.03.2023 о 12:45, тобто засідання мало розпочатися через дві хвилини після закінчення повітряної тривоги.
Відповідно до протоколу судового засідання по справі №916/2304/21 від 07.03.2023, засідання по справі було розпочато о 12:48:28. 
О 12:48:54 суд встановив, що позивач чи його представник не з`явився. 
О 12:51:51 суд видалився до нарадчої кімнати.
О 12:52:53 суд повернувся з нарадчої кімнати та проголосив вступну та резолютивну частину ухвали про залишення позову без розгляду.
Таким чином, судове засідання по справі №916/2304/21 було розпочато через 5 хвилин після завершення повітряної тривоги у м. Одеса, через 8 хвилин після відбою суд видалився до нарадчої кімнати, а через 9 хвилин проголосив ухвалу про залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача.
В той же час, як вбачається з пояснень представника позивача - адвоката ОСОБА_2., викладених в апеляційній скарзі та безпосередньо у судовому засіданні, у зв`язку з оголошенням у місті Одеса повітряної тривоги він змушений був пройти в укриття за адресою м. Одеса, просп. Шевченко, 1, в якому перебував до відбою повітряної тривоги, та відповідно не зміг завчасно прибути до зали судового засідання і змушений був пройти в укриття.
Враховуючи те, що відбій тривоги було оголошено лише о 12:43 у представника позивача дійсно була відсутня об`єктивна можливість вчасно (за 2 хвилини) з`явитися у судове засідання по справі №916/2304/21. 
При цьому колегія суддів критично ставиться до посилання відповідача на те, що адвокат ОСОБА_2 міг обрати найближче до суду укриття на просп. Шевченка в будинка № 15/2 (ЗСЦЗ №56963) та № 15/4 (ЗСЦЗ №56965), тобто в 700 м від будівлі суду. Однак, тут потрібно виходити з того, яке укриття було найближчим до адвоката ОСОБА_2. на момент оголошення повітряної тривоги. Окрім того, для того щоб подолати 700 м від найближчого укриття, адвокату ОСОБА_2 у будь-якому випадку знадобилося більше б ніж 2 хвилини.
Як вбачається з відповіді Територіального управляння Служби судової охорони у Одеській області від 20.04.2023 №46.03-181, у «Журналі відвідувачів Господарського суду Одеської області» 07.03.2023 о 12:50 був зареєстрований адвокат ОСОБА_2 
Тобто адвокат ОСОБА_2 дійсно прибув до приміщення Господарського суду Одеської області о 12:50. Тобто час його запізнення склав 5 хвилин.
Судове засідання по справі №916/2304/21 проходило в залі судових засідань №15 на 5-ому поверсі, тобто адвокату ОСОБА_2 знадобився додатковий час для того щоб з холу суду потрапити до залу.
Враховуючи дані обставини та хронометраж судового засідання, викладений у протоколі, підтверджуються посилання апелянта на  те, що коли він прибув до зали судового засідання, суд вже знаходився у нарадчій кімнаті.
В той же час представник позивача вже перебував в залі судових засідань на момент виходу судді з нарадчої кімнати та проголошення тексту оскаржуваної ухвали, що не заперечується представником відповідача. Але фактична присутність представника позивача в залі судових засідань не вплинула на прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстав неявки позивача до суду, також суд не з`ясував наявність поважних причин для його запізнення.
У даному випадку, на час початку судового засідання повітряна тривога дійсно закінчилася.
В той же час, судом першої інстанції жодним чином не було враховано обставини того, що повітряна тривога в місті Одеса закінчилася лише за 5 хвилин до моменту, як вони розпочали судове засідання по справі №916/2304/21, та сторонам у справі може знадобитися додатковий час для того, щоб повернутися з укриття та потрапити до приміщення суду. 
Окрім того, в матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що суд першої інстанції вживав заходів для того, щоб дізнатися, зокрема, шляхом телефонного зв`язку,  чи з`явиться представник позивача у судове засідання після оголошення відбою повітряної тривоги, зокрема, шляхом телефонного зв`язку.
Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.
Суд повинен приймати рішення з дотриманням вимог Конвенції, він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець, оскільки, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 , якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою.
Надмірний формалізм у трактуванні національного процесуального законодавства, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елементу права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції).
Згідно висновків, викладених в рішеннях Європейського суду з прав людини, суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду («Perez de Raela Cavaniles v. Spain», «Beles and others v. the Czech Republic», «RTBF v. Belgium»).
Також, Європейський суд з прав людини вказав, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, № 26746/05, § 110, ССПЛ, від 20 лютого 2014 року).
Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року N9 3-рп/2003).
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, повинен забезпечити захист гарантованих Конституцією та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави.
У даному випадку, залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції проявив надмірний формалізм, беручи до уваги лише факт неявки позивача в судове засідання по справі №916/2304/21 в час, встановлений ухвалою суду. Однак, суд першої інстанції жодним чином не оцінив об`єктивні, загальновідомі обставини у вигляді повітряної тривоги, які могли б вплинути та вплинули на запізнення позивача у судове засідання.
Окрім того, як вбачається з протоколу судового засідання від 07.03.2023, суд першої інстанції приймав ухвалу про залишення позову без розгляду з власної ініціативи, оскільки представник відповідача заявив про можливість розглянути позовні вимоги без участі представника позивача за наявними у справі матеріалами.
З огляду на викладене вище, суд першої інстанції прийняв передчасне та помилкове рішення про залишення позовної заяви без розгляду, тому апеляційні скарги підлягають задоволенню, а ухвала суду першої інстанції скасуванню.

Висновки суду апеляційної інстанції.
Відповідно до ст. 280 ГПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:
1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;
3) невідповідність висновків суду обставинам справи;
4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Відповідно до ч. 3 ст. 271 ГПК України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
У даному випадку судом першої інстанції не було повно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, наявна невідповідність висновків суду обставинам справи, порушено норми процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, у зв`язку з чим апеляційні скарги підлягають задоволенню, ухвала суду першої інстанції скасуванню, а справа передачі на розгляд до Господарського суду Одеської області.

Керуючись статтями 269-271, 275, 280-284 Господарського процесуального кодексу України, Південно-західний апеляційний господарський суд, -
                                                             ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 (вх. 670/23 від 17.03.2023) та (вх. 723/23 від 23.03.2023) на ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 про залишення позову без розгляду по справі №916/2304/21  - задовольнити.
Ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.03.2023 про залишення позову без розгляду по справі №916/2304/21 - скасувати.
Справу №916/2304/21 передати на розгляд до Господарського суду Одеської області.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду у випадках і строки, передбачені ст.ст. 287, 288 ГПК України.
Повний текст постанови складено та підписано 16.05.2023.

Головуючий                     К.В. Богатир

Судді:                     Л.В. Поліщук

                                                                                                                  С.В. Таран