Ухвала
14 червня 2023 року 
м. Київ
справа № 546/910/21 
провадження № 61-8629ск23
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу заступника керівника Полтавської обласної прокуратури на рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 11 серпня 2022 року та постанову Полтавського апеляційного суду від
27 квітня 2023 року у цивільній справі за позовом керівника Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави, в особі Міністерства аграрної політики та продовольства України, Українського інституту експертизи сортів рослин, до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - відділ надання адміністративних послуг dиконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області, про витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права власності,  
ВСТАНОВИВ:
У вересні 2021 року керівник Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави, в особі Міністерства аграрної політики та продовольства України, Українського інституту експертизи сортів рослин, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - відділ надання адміністративних послуг Виконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області, про витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права власності. 
Рішенням Решетилівського районного суду Полтавської області від 11 серпня 2022 року позовні вимоги керівника Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області задоволено частково.
Витребувано на користь держави з незаконного чужого володіння 
 ОСОБА_1 об`єкт нерухомого майна - виробничий будинок (гараж) А-І, загальною площею 197 кв.м, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1960831653242).
Витребувано на користь держави з незаконного чужого володіння 
 ОСОБА_1 об`єкт нерухомого майна - виробничий будинок (адмінбудинок) А-І, загальною площею 47,7 кв.м, розташований за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2012485753242).
У задоволенні позову в частині скасування державної реєстрації права приватної власності на спірні об`єкти нерухомого майна з одночасним припиненням речових прав  ОСОБА_1 на зазначене нерухоме майно відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу.
Керівник Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області та Український інститут експертизи сортів рослин оскаржили рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 11 серпня 2022 року в апеляційному порядку в частині відмови у задоволенні позовних вимог щодо скасування державної реєстрації права власності на спірні об`єкти нерухомого майна з одночасним припиненням речових прав ОСОБА_1 на спірне нерухоме майно. В іншій частині рішення суду першої інстанції не оскаржувалося. 
Постановою Полтавського апеляційного суду від 27 квітня 2023 року апеляційну скаргукерівника Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області задоволено частково. Рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 11 серпня 2022 року в оскаржуваній частині щодо вирішення позову прокурора, пред`явленого в інтересах держави, в особі Українського інституту експертизи сортів рослин, скасовано, позов у цій частині залишено без розгляду.
Апеляційну скаргу Українського інституту експертизи сортів рослинзалишено без задоволення. В іншій частині рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 11 серпня 2022 року залишено без змін.
07 червня 2023 року заступник керівника Полтавської обласної прокуратури звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 11 серпня 2022 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 27 квітня 2023 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог щодо скасування державної реєстрації права власності, та ухвалити в цій частині нове судове рішення про їхнє задоволення.  
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги прокурором не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, та заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги, у зв`язку з обмеженим майновим станом.
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. 
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є:                                  а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;                   в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною 
у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження 
№ 11-336апп20), положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. 
Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України, недостатністю коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.
Ураховуючи вищезазначене, зокрема те, що фінансування Полтавськоїобласної прокуратури за рахунок державного бюджету не може бути достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги необхідно відмовити.
Зважаючи на те, що позов пред`явлено у вересні 2021 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня
2021 року.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 
2021 року становив 2 270 грн.
Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 2 270 грн (редакція Закону України «Про судовий збір» на момент подання позовної заяви). 
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
Відповідно до частини третьої статті 6 Закону у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Розмір ставки судового збору за подання до суду касаційної скарги
становить 200 відсотків ставки судового збору, що підлягав сплаті при
поданні позовної заяви за кожну вимогу немайнового характеру (скасування державної реєстрації права власності на виробничий будинок гараж А-І загальною площею 197 кв.м; скасування державної реєстрації права власності на виробничий адмінбудинок А-І, загальною площею 47,7 кв.м), тобто 9 080 грн ((2 270 грн*2)*200%)).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у  
м. Києві/Печерському районі, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату. 
Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених                                статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.
Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання заступника керівника Полтавської обласної прокуратури про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.
Касаційну скаргу заступника керівника Полтавської обласної прокуратури на рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 11 серпня 2022 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 27 квітня 2023 року залишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк до
30 червня 2023 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                        Є. В. Синельников