ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 620/2469/22                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Непочатих В.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2023 року                                                                                            м. Київ
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого судді          - Єгорової Н.М.,
суддів                              - Федотова І.В.., Чаку Є.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернігівській області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 07 березня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
ВСТАНОВИЛА:
У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області, яким просив визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Чернігівській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського ГУНП в Чернігівській області" від 24 грудня 2021 року № 1828 щодо оголошення зауваження начальнику відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП в Чернігівській області майору поліції ОСОБА_1 .
Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 07 березня 2023 року адміністративний позов задоволено повністю.
Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі. 
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, неповно з`ясовано обставини справи, не досліджено фактичні обставини справи та не враховано доказів наданих відповідачем.
Звернув увагу суду на ту обставину, що скасування судом першої інстанції оскаржуваного наказу з формальних підстав (порушення порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності) відбулося внаслідок неправильного застосування норм матеріального права.
Додатково зазначив про помилковість висновків суду першої інстанції щодо можливості притягнення особи, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією до дисциплінарної відповідальності лише за умови незастосування до неї судом покарання або не накладення стягнення у вигляді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю. 
Позивач подав до суду відзив, відповідно до якого просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, оскільки 15 червня 2021 року він подав на ім`я начальника ГУНП в Чернігівській області рапорт про призначення на посаду начальника відділу службових розслідувань Управління головної інспекції ГУНП та одночасно подав повідомлення про роботу близьких осіб, а тому останній вважає що вжив заходів щодо повідомлення керівництва ГУ НП в Чернігівській області про можливі ознаки потенційного конфлікту інтересів.
Також зазначив, що ні його дружина, ні його рідний брат ніколи не проходили службу в його безпосередньому підпорядкуванні, та в силу своїх посадових обов`язків він жодним чином не міг впливати та приймати будь-які рішення щодо їх проходження служби.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати, виходячи з наступного. 
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції наказом Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 08 липня 2021 року №192о/с майора поліції ОСОБА_1 призначено начальником відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП в Чернігівській області.
На виконання вимог наказу Національної поліції України від 16 лютого 2021 року № 125 "Про організацію проведення перевірок з питань запобігання та виявлення корупції у 2021 році", відповідно до Плану проведення перевірок з питань запобігання та виявлення корупції в Головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, працівниками Управління запобігання корупції Національної поліції України, у період з 18 жовтня 2021 року по 22 жовтня 2021 року, здійснено перевірку роботи із запобігання та виявлення корупції в ГУНП в Чернігівській області.
У ході перевірки виявлено недоліки у службовій діяльності окремих поліцейських ГУНП в Чернігівській області, зокрема, в частині ігнорування окремими поліцейськими вимоги Закону України "Про запобігання корупції", про що управлінням запобігання корупції Національної поліції України складено довідку від 26 жовтня 2021 року.
За фактами викладеними у довідці про проведення перевірки з питань запобігання та виявлення корупції в Головному управління Національної поліції в Чернігівській області від 26 жовтня 2021 року, що надійшла до ГУНП в Чернігівській області 01 листопада 2021 року, наказом ГУНП в Чернігівській області від 05 листопада 2021 року № 2095 призначено службове розслідування.
Також наказом ГУНП в Чернігівській області від 02 листопада 2021 року №2069 врегульовано конфлікт інтересів майора поліції ОСОБА_1 шляхом здійснення ним повноважень під зовнішнім контролем у формі перевірки стану та результатів виконання останнім завдань, вчинення дій, змісту рішень чи проектів рішень, що ним приймаються або розробляються з питань, пов`язаних із предметом конфлікту інтересів стосовно старшого сержанта поліції ОСОБА_2 . Крім того вказаним наказом майору поліції ОСОБА_1 у зв`язку з застосуванням зовнішнього контролю заборонено без попереднього узгодження з підполковником ОСОБА_3 вчиняти дії чи приймати рішення, пов`язані із конфліктом інтересів, а також своєчасно інформувати підполковника поліції ОСОБА_3 та надавати останньому необхідну для здійснення перевірки документацію щодо виконання завдань, вчинення дій, змісту прийнятих рішень чи підготовлених проектів рішень, пов`язаних із зазначеними конфліктом інтересів.
За результатами службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 24 грудня 2021 року, з якого слідує, що працівниками УЗК НПУ встановлено можливий факт порушення позивачем вимог ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції" під час перебування на посаді начальника відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП в Чернігівській області, що виразилося у не повідомленні у встановленому законом випадку та порядку про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів. 
Наказом ГУНП в Чернігівській області від 24 грудня 2021 року № 1828 за порушення службової дисципліни, порушення вимог п. 1, 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, пп. пп. 1, 2 п. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції", що виразилося у не повідомленні у встановлених законом випадку та порядку про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів, начальника відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення зауваження.
Вважаючи протиправним оскаржуваний наказ позивач звернувся до суду з позовом.
Задовольняючи позовні вимог суд першої інстанції дійшов висновку про те, що наявність реального чи потенційного конфлікту інтересів може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності за результатами службового розслідування у випадку надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агенства з питань запобігання корупції, за умови незастосування судом до особи, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією, покарання або не накладення на неї стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов`язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності. Крім того відповідач не довів наявність підстав для проведення службового розслідування.
Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII.
Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно з ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний, зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.
Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Згідно з ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (ч. 1). 
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч. 2).
Частиною 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що затверджений Законом України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут) встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Приписами ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (ч. 2).
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (ч. 3).
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (ч. 4).
Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно з ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Отже підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у ст. 13 Дисциплінарного статуту, є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Перелічені у ст. 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.
Відповідно до ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07 листопада 2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807 (далі - Порядок №893).
Пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за на підставі достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно з п. 2 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України "Про запобігання корупції".
Як встановлено судом на виконання вимог наказу Національної поліції України від 16 лютого 2021 року №125 "Про організацію проведення перевірок з питань запобігання та виявлення корупції у 2021 році", відповідно до Плану проведення перевірок з питань запобігання та виявлення корупції в Головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, працівниками Управління запобігання корупції Національної поліції України, у період з 18 жовтня 2021 року по 22 жовтня 2021 року, здійснено перевірку роботи із запобігання та виявлення корупції в ГУНП в Чернігівській області, за результатами якої складено довідку про проведення перевірки з питань запобігання та виявлення корупції в Головному управління Національної поліції України в Чернігівській області від 26 жовтня 2021 року.
Наказом начальника ГУ НП в Чернігівській області від 05 листопада 2021 року №2095 призначено службове розслідування у зв`язку з надходженням 01 листопада 2021 року довідки про проведення перевірки з питань запобігання та виявлення корупції в Головному управління Національної поліції України в Чернігівській області від 26 жовтня 2021 року.
Як зазначено вище, задовольняючи позовні вимог суд першої інстанції дійшов висновку про те, що наявність реального чи потенційного конфлікту інтересів може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності за результатами службового розслідування у випадку надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агенства з питань запобігання корупції, за умови незастосування судом до особи, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією, покарання або не накладення на неї стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов`язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності. 
Також суд першої інстанції зазначив, що відповідач не довів наявність підстав для проведення службового розслідування.
Відповідно до ч. 1 ст. 13-1 Закону України "Про запобігання корупції" від 14 жовтня 2014 року №1700-VII з метою організації та здійснення заходів із запобігання та виявлення корупції, передбачених цим Законом, утворюються (визначаються) уповноважені підрозділи (уповноважені особи) з питань запобігання та виявлення корупції.
Уповноважені підрозділи (уповноважені особи) з питань запобігання та виявлення корупції утворюються (визначаються) зокрема в апаратах та територіальних органах міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, інших державних органів, юрисдикція яких поширюється на всю територію України (крім Національного антикорупційного бюро України, Національного агентства).
Згідно з ч. 6 ст. 13-1 Закону України "Про запобігання корупції" основними завданнями уповноважених підрозділів (уповноваженої особи) є: здійснення заходів з виявлення конфлікту інтересів, сприяння його врегулюванню, інформування керівника відповідного органу та Національного агентства про виявлення конфлікту інтересів та заходи, вжиті для його врегулювання (п. 4); здійснення контролю за дотриманням антикорупційного законодавства, у тому числі розгляд повідомлень про порушення вимог цього Закону, у тому числі на підвідомчих підприємствах, в установах та організаціях (п. 6); інформування керівника відповідного органу, Національного агентства або інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції про факти порушення законодавства у сфері запобігання і протидії корупції (п. 8).
Частиною 4 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції" встановлено, що безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, якому стало відомо про конфлікт інтересів підлеглої йому особи, зобов`язаний вжити передбачені цим Законом заходи для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів такої особи.
Отже, враховуючи вище викладене, підставою для призначення керівником органу поліції службового розслідування може бути безпосереднє виявлення органом поліції (його структурним підрозділом або посадовою особою) факту порушення поліцейським встановленого Законом України "Про запобігання корупції" обмеження щодо спільної роботи близьких осіб, а тому висновки суду першої інстанції про те, шо відповідачем не доведено наявності підстав для проведення службового розслідування є помилковими.
Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України "Про запобігання корупції" особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам.
Частиною 1 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції" встановлено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.
Згідно з пп. "з" п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції" поліцейські є суб`єктами, на яких поширюється дія Закону.
Частиною 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" визначено, що потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
Відповідно до довідки про проведення перевірки з питань запобігання та виявлення корупції в Головному управління Національної поліції України в Чернігівській області від 26 жовтня 2021 року перевіркою дотримання вимог Закону України "Про запобігання корупції" встановлено можливий факт порушення вимог ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції" під час перебування ОСОБА_4 на посаді заступника начальника УКЗ - начальника відділу інспекції з особового складу (25 січня 2019 року по 08 липня 2021 року) його підлеглі здійснювали перевірку організації несення служби добовими нарядами СОГ та ГРПП Ріпкінського ВП Чернігівського ВП ГУНП в якому проходив службу його рідний брат ОСОБА_5 на посаді поліцейського СРПП та на час перевірки ніс службу в добовому наряді у складі СРПП.
Відповідно до висновку службового розслідування від 24 грудня 2021 року наказом начальника ГУНП в Чернігівській області від 25 січня 2019 року №22о/с капітана поліції ОСОБА_1 призначено на посаду заступника начальника УКЗ ГУНП в Чернігівській області - начальника відділу інспекції з особового складу.
Наказом ГУНП в Чернігівській області від 07 листопада 2019 року старшого сержанта поліції ОСОБА_2 призначено на посаду поліцейського СРПП №4 Ріпкінського ВП Чернігівського ВП ГУНП в Чернігівській області.
Наказом ГУНП в Чернігівській області від 11 січня 2021 року старшого сержанта поліції ОСОБА_2 призначено на посаду поліцейського з РПП відділення поліції №2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області.
Наказом ГУНП в Чернігівській області від 08 липня 2021 року №192о/с майора поліції ОСОБА_1 призначено на посаду начальника відділу службових розслідувань УГІ ГУНП в Чернігівській області.
Відповідно до функціональних обов`язків начальника відділу службових розслідувань УГІ ГУНП в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_1 , останній ініціює та організовує здійснення, у разі службової необхідності, вибіркового моніторингу вхідних дзвінків, що надходять телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції "102" і на інші службові телефони структурних та територіальних підрозділів ГУНП, у межах компетенції контролює оперативність реагування на них диспетчерами та оперативними черговими чергової служби, а також слідчо-оперативними групами, нарядами поліції та іншими поліцейськими. 
Позивач з функціональними обов`язками ознайомився 03 вересня 2021 року.
Як вбачається з копії журналу перевірки Ріпкінського ВП Чернігівського ВП ГУНП та відділення поліції №2 Чернігівського РУП ГУНП, працівниками ВІОС УКЗ здійснювались перевірки несення служби Ріпкінського ВП Чернігівського ВП ГУНП та відділення поліції №2 Чернігівського РУП ГУНП, а саме: 31 грудня 2019 року, 09 березня 2020 року, 07 червня 2020 року, 28 червня 2020 року, 20 серпня 2020 року, 16 жовтня 2020 року, 25 жовтня 2020 року, 05 листопада 2020 року, 08 листопада 2020 року, 13 листопада 2020 року, 22 листопада 2020 року, 06 грудня 2020 року, 27 грудня 2020 року, 08 березня 2021 року, 10 травня 2021 року.
Відповідно до списків до листів УКЗ ГУ НП в Чернігівській області від 02 лютого 2021 року №396/124/01-2021, від 13 квітня 2021 року №1344/124/20/01-2021 УГІ ГУНП в Чернігівській області від 22 грудня 2021 року №429/124/51-2021 майор ОСОБА_1 повідомляв про те, що його рідний брат ОСОБА_2 проходить службу на посаді поліцейського з РПП ВП №2 Чернігівського РУП.
Наказом ГУНП в Чернігівській області від 02 листопада 2021 року №2069 врегульовано конфлікт інтересів у майора поліції ОСОБА_1 . Врегулювання конфлікту здійснено на підставі УКЗ НПУ від 26 жовтня 2021 року, яка надійшла до ГУНП в Чернігівській області 01 листопада 2021 року.
Опитаний начальник відділу службових розслідувань УГІ ГУНП в Чернігівській області майор поліції ОСОБА_1 пояснив, що з 25 січня 2019 року по 07 липня 2021 року проходив службу на посаді заступника начальника УКЗ ГУНП - начальника ВІОС. За вказаний період та на теперішній час проведення службового розслідування на посаді начальника ГРПП проходить службу його рідний брат ОСОБА_2 , про що він неодноразово повідомляв. З 08 липня 2021 року призначений на посаду начальника відділу службових розслідувань УГІ ГУНП в Чернігівській області, свої посадові обов`язки виконував під зовнішнім контролем вищого керівництва, відповідно до посадових обов`язків зі своїм братом не перетинався, будь які рішення в умовах конфлікту з його боку не приймались.
Перевірки службової діяльності підрозділу у якому проходив службу його брат підпорядкований особовий склад здійснював на загальних підставах з дотриманням вимог законодавства. Результати перевірки доповідались рапортами та доповідними записками керівництву. Надання незаконних вказівок з приводу надання переваг під час проведення перевірок з його боку не допускалось.
Опитаний старший інспектор відділу службових розслідувань УГІ ГУНП в Чернігівській області майор поліції ОСОБА_6 пояснив, що за період проходження служби (з 29 листопада 2018 року по 11 червня 2021 року) ОСОБА_2 жодного разу не перевіряв, жодних вказівок від ОСОБА_1 щодо лояльного ставлення до окремих поліцейських та його рідного брата ніколи не отримував.
Опитані старший інспектор відділу службових розслідувань УГІ ГУНП в Чернігівській області капітан поліції ОСОБА_7 , заступник начальника УЛМТЗ ГУНП в Чернігівській області - начальник відділу озброєння та пожежної безпеки підполковник поліції ОСОБА_8 , інспектор відділу службових розслідувань УГІ ГУНП в Чернігівській області лейтенант поліції ОСОБА_9 надали аналогічні пояснення що і майор ОСОБА_6 .
Дисциплінарною комісією встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 повідомлення про наявність потенційного конфлікту інтересів керівництву ГУНП в Чернігівській області не подавав.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач зазначив, що 15 червня 2021 року подав на ім`я начальника ГУНП в Чернігівській області рапорт про призначення на посаду начальника відділу службових розслідувань Управління головної інспекції ГУНП та одночасно подав повідомлення про роботу близьких осіб.
Також зазначив, що ні його дружина, ні його рідний брат ніколи не проходили службу в його безпосередньому підпорядкуванні, та в силу своїх посадових обов`язків він жодним чином не міг впливати та приймати будь-які рішення щодо їх проходження служби.
Колегія суддів вважає помилковими доводи позивача про те, що подання повідомлення про роботу близьких осіб 15 червня 2021 року не виключає необхідність подання у встановленому законом порядку керівництву ГУНП в Чернігівській області повідомлення про наявність потенційного конфлікту інтересів під час перевірки несення служби Ріпкінського ВП Чернігівського ВП ГУНП та відділення поліції №2 Чернігівського РУП ГУНП.
Отже, враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок службового розслідування про те, що в діях начальника відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_1 вбачається порушення службової дисципліни, порушення вимог п. 1, 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пп. пп. 1, 2 п. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції", що виразилося у неповідомленні у встановлених законом випадку та порядку про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів, а тому підстави для скасування оскаржуваного наказу - відсутні.
Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Приписи п. 1 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального права та неповно з`ясовано обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи. 
Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернігівській області - задовольнити.
Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 07 березня 2023 року - скасувати.
Прийняти нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя                                                                      Н.М. Єгорова 
Судді                                                                                          І.В. Федотов
                                                                                                    Є.В. Чаку