ПОСТАНОВА 
Іменем України

18 квітня 2023 року                                                                 м. Кропивницький

справа № 404/6872/21
провадження № 22-ц/4809/608/23 

       Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:
       Голованя А.М. (головуючий, суддя-доповідач), Дуковського О.Л., Дьомич Л.М.
за участю секретаря судового засідання Напрюшкіної О.І.,
учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 ,
відповідач – ОСОБА_2 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 лютого 2023 року у складі судді Мохонько В.В.

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2021 року ОСОБА_1 , інтереси якої представляє ОСОБА_3 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.
Представник позивача просила виділити у власність ОСОБА_1 частину житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 ; виділити у власність ОСОБА_2 частину житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 ; в порядку поділу спільного майна подружжя стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 компенсацію вартості частини транспортного засобу Москвич АЗЛК 21412, 1990 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 в розмірі 26 459 грн.
Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 02.12.2021 прийнято до розгляду позов та відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження в судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін.
За клопотанням представника позивача ОСОБА_3 , ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 лютого 2023 року призначено судову автотоварознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Кіровоградського НДЕКЦ МВС України. На вирішення експерту поставлено питання: яка ринкова вартість на момент проведення експертизи автомобіля Москвич АЗЛК 21412, 1990 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 ? Зобов`язано ОСОБА_2 надати на вимогу експерта, транспортний засіб, а саме: Москвич АЗЛК 21412, 1990 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 та реєстраційні документи на нього.Оплату за проведення експертизи покладено на позивача ОСОБА_1 .
Не погодившись із вказаною ухвалою, відповідач оскаржив її в апеляційному порядку, посилаючись на порушення судом норм процесуального права просив скасувати ухвалу місцевого суду, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
       Апеляційна скарга обґрунтована тим, що призначаючи у справі автотоварознавчу експертизу, судом першої інстанції не було враховано, що в матеріалах справи відсутні докази щодо належності подружжю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 автомобіля Москвич АЗЛК 21412, 1990 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , а також позивачем не заявлялось клопотання про витребування даних доказів.
       Звертає увагу, що позивачем пропущено строк, в межах якого у спрощеному провадженні може бути заявлено клопотання про призначення експертизи (до першого судового засідання), та не подано клопотання про поновлення цього строку як пропущеного з поважних причин.
       Вважає, що за вказаних обставин суд позбавлений можливості призначити судову автотоварознавчу експертизу, оскільки навіть у разі проведення експертизи, такий висновок експерта буде недопустимим доказом, тобто таким, що одержано з порушенням порядку, встановленого законом та, як наслідок, не може прийматись судом до уваги.
Позивач не скористалась своїм правом на подання до суду відзиву на апеляційну скаргу, своїх заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги до апеляційного суду не направила.
Згідно з ч.3 ст.360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
В судовому засідання апеляційного суду представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити. Представник позивача просила апеляційну скаргу залишити без задоволення. 
Апеляційний суд, заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.
Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
За змістом частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції керувався тим, що призначення автотоварознавчої експертизи необхідно для встановлення або спростування обставин, на які посилаються учасники процесу при обґрунтуванні позовних вимог та заперечень щодо них.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду, виходячи з наступного.
Відповідно до ст.ст. 196, 197 ЦПК України вирішення питання, у тому числі про призначення експертизи, здійснюється у підготовчому засіданні в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження.
За статтею 279 ЦПК України,  розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. 
Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. 
Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. 
Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться. 
Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. 
Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Дана справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження, у якому згідно вимог процесуального закону не передбачається проведення підготовчого засідання. Відтак, розгляд справи по суті здійснюється одразу після відкриття першого судового засідання, тому клопотання про призначення експертизи позивач був зобов`язаний подати до початку цього засідання.
Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. 
При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Відповідно підготовче судове засідання є надзвичайно важливою та невід`ємною частиною загального позовного провадження та така стадія у спрощеному провадженні відсутня і відповідно питання, які вирішуються на стадії підготовчого судового засідання не вирішуються у такий же спосіб під час спрощеного позовного провадження, що нівелювало б цю різницю проваджень.
Крім цього, відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:
1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;
2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
В ухвалі суду про відкриття провадження відповідачу було роз`яснено його права і обов`язки та встановлено строк, протягом якого він має подати відзив на позовну заяву і всі докази, а позивачу - строк, до якого він має подати відповідь на відзив.
Згідно статті 222 ЦПК України, головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.
Перше судове засідання у даній справі було призначено на 28.02.2022, однак розгляд справи було відкладено в зв?язку з неявкою сторін.
З матеріалів справи вбачається, що 07.12.2022 - в першому судовому засіданні, яке відбулося за участі сторін, представник позивача ОСОБА_3 заявила усно та 20.02.2023 через канцелярію суду подала клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи (а.с.44-45, 54). 
На вирішення експерта просила поставити питання: Яка ринкова вартість на момент проведення експертизи автомобіля Москвич АЗЛК 21412, 1990 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 ? Для можливості проведення судової експертизи просила зобов`язати ОСОБА_2 надати експерту для огляду автомобіль Москвич АЗЛК 21412, 1990 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 та реєстраційні документи на нього.
24.02.2022 представник позивача подала заяву про поновлення строку для подачі клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи, в якій просила вирішити клопотання про призначення експертизи. В обґрунтування підстав для поновлення строку вказала, що лише 07.12.2022 в судовому зсіданні представник відповідача висловив незгоду з вартістю автомобіля, не надавши жодних доказів, що автомобіль коштує дешевше, саме тому представник позивача заявила клопотання про призначення експертизи. 
Представник відповідача 24.02.2022 подав заперечення проти клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи та просив відмовити в його задоволенні.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.
Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
При цьому, згідно з п.6 ч.2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. Суд вбачає, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст. 12 ЦПК України).
Отже, у разі якщо учасник справи пропустив такий строк, він має право на його поновлення, якщо надасть докази неможливості їх подання у передбачені процесуальним законодавством строки з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
За таких обставин, зважаючи на те, що представником позивача клопотання про призначення експертизи подане після закінчення процесуального строку, встановленого для його подання, однак вона заявила клопотання про поновлення цього строку, вказавши причини його пропуску, які не залежали від неї, а були наслідком дій відповідача, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для поновлення цього строку та розглянув клопотання про призначення експертизи.
Відповідно до ч. 1-3 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.  Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.  Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд першої інстанції призначаючи експертизу у справі керувався необхідністю встановлення вартості майна, яке є предметом спору. Натомість, представником відповідача на підтвердження своїх доводів, що це майно не належить подружжю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , не було надано доказів щодо спростування цієї обставини та не заявлено клопотання щодо їх витребування.
Доводи апеляційної скарги представника відповідача не спростовують встановлені у справі фактичні обставини та висновки суду першої інстанції, обґрунтовано викладені у мотивувальній частині оскаржуваної ухвали, та зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції на підставі своїх власних міркувань і невірного розуміння скаржником вимог чинного законодавства. При цьому, ці доводи не спростовують факту звернення представника позивача до суду з клопотанням про призначення експертизи після закінчення процесуального строку, встановленого для його подання, однак є безпідставними з огляду на причин зазначені представником позивача для його поновлення.  
Відповідно до п.1 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки оскаржуване судове рішення ухвалене судом з додержанням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування згідно вимог ч. 1 ст. 375 ЦПК України відсутні.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.
Ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 лютого 2023 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.
Повний текст постанови складено 20 квітня 2023 року.

Головуючий суддя                                                                 А.М. Головань
Судді                                                                                 О.Л. Дуковський                                                                                         Л.М. Дьомич