УХВАЛА
21 квітня 2023 року
м. Київ
справа № 761/13310/22
провадження № 61-4779ск23
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Червинської М. Є. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Національні інформаційні системи», третя особа - Міністерство юстиції України, про зобов`язання вчинити дії та стягнення збитків,
ВСТАНОВИВ:
У липні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому з урахуванням поданих заяв про збільшення позовних вимог, остаточно просила: зобов`язати ДП «Національні інформаційні системи» відновити доступ до автоматизованої системи виконавчого провадження приватному виконавцю Матвійчук Н. Є.; стягнути з ДП «Національні інформаційні системи» на свою користь збитки - суму неотриманої винагороди за період з 01 березня 2022 року по 01 жовтень 2022 року в розмірі 1 289 835,96 грн.
Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 22 листопада 2022 року, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року, в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено. 
ОСОБА_1 04 квітня 2023 року звернулася через систему «Електронний суд» до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року.
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником не сплачено судовий збір.
У касаційній скарзі заявлено клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, яке мотивоване тим, що вона є внутрішньо переміщеною особою, матір`ю багатодітної сім`ї та перебуває у скрутному матеріальному становищі. Також вказує, що предметом цієї справи є захист соціальних та трудових прав.
На підтвердження вказаного надає копії: посвідчення багатодітної сім`ї, довідки ВПО, декларації ОСОБА_1 за 2022 рік з копією квитанції ДПС, витягу з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів ГУ ДПС у Донецькій області від 21 лютого 2023 року.
Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Відповідно до змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.
За змістом статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.
Надана копія посвідчення багатодітної сім`ї № НОМЕР_1 не може бути прийнята судом, з огляду на таке.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про охорону дитинства» дитина - особа віком до 18 років (повноліття), якщо згідно з законом, застосовуваним до неї, вона не набуває прав повнолітньої раніше. 
Багатодітна сім`я - сім`я, в якій подружжя (чоловік та жінка) перебуває у зареєстрованому шлюбі, разом проживає та виховує трьох і більше дітей, у тому числі кожного з подружжя, або один батько (одна мати), який (яка) проживає разом з трьома і більше дітьми та самостійно їх виховує.
До складу багатодітної сім`ї включаються також діти, які навчаються за денною або дуальною формою здобуття освіти у закладах загальної середньої, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, - до закінчення закладів освіти, але не довше ніж до досягнення ними 23 років.
З наданої копії посвідчення багатодітної сім`ї № НОМЕР_1 вбачається, що заявниця має двох неповнолітніх дітей ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4 та повнолітнього ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2.
При цьому, строк дії зазначеного посвідчення вказаний до ІНФОРМАЦІЯ_1 . Інших документів, які підтверджують, що заявниця є багатодітною матір`ю в розумінні Закону України «Про охорону дитинства», матеріали касаційного провадження не містять.
Файли копій декларації ОСОБА_1 за 2022 рік з копією квитанції ДПС та витягу з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів ГУ ДПС у Донецькій області від 21 лютого 2023 року пошкоджені та не відтворюються в повному обсязі в системі документообігу суду, тому з них не можливо встановити майновий стан сторони.
Отже, наведені заявницею доводи не можна визнати такими, що унеможливлюють чи утруднюють сплату судового збору або свідчать про відсутність коштів для сплати судового збору, оскільки з наданих заявницею доказів не можливо повністю встановити її майновий стан. 
Враховуючи викладене, в задоволенні клопотання  ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».
Частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, 
але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 
та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.
Відповідно до частини третьої статті 2 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 01 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 481,00 грн.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.
Позов ОСОБА_1 містить вимоги немайнового характеру (зобов`язання відповідача відновити доступ до автоматизованої системи виконавчого провадження) та вимоги майнового характеру (стягнення збитків в розмірі 1 289 835,96 грн).
Враховуючи викладене, заявниця за подання касаційної скарги в частині вимог немайнового характеру мала сплатити судовий збір у розмірі 1 984,80 грн ((2 481,00 грн х 0,4) х 200 %).
З матеріалів касаційного провадження вбачається, що 1 % від ціни позову перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому заявниця за подання касаційної скарги в частині вимог майнового характеру має сплатити судовий збір у розмірі 24 810,00 грн (((2 481,00грн) х 5) х 200 %). 
Ураховуючи викладене, заявник за подання касаційної скарги має сплатити судовий збір у розмірі 21 435,84 грн ((1 984,80 грн + 24 810,00 грн) х 0,8). 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду
у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України 
«Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату. 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею         392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотанняОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 березня 2023 року залишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                        М. Є. Червинська