ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

20 квітня 2023 року 	м. Дніпро	справа № 280/2966/22	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Божко Л.А. (доповідач),
                               суддів:  Лукманової О.М., Дурасової Ю.В.,     
  
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на  ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 31.08.2022 в адміністративній справі №280/2966/222 , ухваленою суддею  Прудивус О.В., за позовом   ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Мелітопольської міської ради  Запорізької області  про    визнання протиправними дій суб`єкта владних повноважень та зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії,- 
                            в с т а н о в и В:

У травні 2022 року позивач звернувся з адміністративним позовом  до Запорізького окружного адміністративного суду, в якому  просив  визнати протиправними дії Управління соціального захисту населення Мелітопольської міської ради Запорізької області щодо відмови позивачу у здійснені перерахунку та виплати разової грошової допомоги до 05 травня за 2021 рік у розмірі, визначеному ч. 4 ст. 12 Закону України “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту” в редакції Закону України №367-ХІV від 25 грудня 1998 року “Про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту”;зобов`язати Управління соціального захисту населення Мелітопольської міської ради Запорізької області здійснити перерахунок та виплатити позивачу як учаснику бойових дій разової грошової допомоги до 05 травня за 2021 рік у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком відповідно до ч. 5 ст. 12 Закону України “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту” в редакції Закону України № 367-ХІV від 25 грудня 1998 року “Про внесення змін до Закону України “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту”, виходячи із розрахунку мінімальної пенсії за віком, визначеної ч. 1 ст.28 Закону України “Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування” та ст. 7 Закону України від 15 грудня 2020 року № 1082-ІХ “Про Державний бюджет України на 2021 рік” на момент проведення виплат, з урахуванням раніше виплаченої суми.
Ухвалою  Запорізького окружного адміністративного суду від 16.05.2022 позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення її недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Ухвала про залишення позовної заяви без руху від 16.05.2022 двічі направлялась позивачу засобами електронного поштового зв`язку на електронні адреси, зазначені особисто позивачем, про що свідчать наявні у матеріалах справи звіти від 17.05.2022 та від 15.08.2022.
Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 31.08.2022 позивачу повернуто позовну заяву.
Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу в якій, просив  оскаржену ухвалу скасувати, направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
В апеляційній скарзі позивач зазначив, що  на момент подачі адміністративного позову електронна пошта у нього була відсутня, та він не вказував її в адміністративному позові. Крім того, з початку вторгнення російської федерації на територію України по теперішній час він  перебуває на території ведення бойових дій у місті Мелітополь, Запорізької області, де перебувають російські війська та не працюють жодні поштові відділення.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на   наступне.
Згідно з пунктами 6 та 7 частини п`ятої   статті 44 КАС України   учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Відповідно до частини другої   статті 169 КАС України   в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Пунктом 1 частини четвертої   статті 169 КАС України   передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Згідно підпункту 15.1 пункту 15 частини 1   розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України   до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.
Відповідно до підпункту 15.3 пункту 15 частини 1   розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України   до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.
Згідно з підпунктом 15.15 пункту 15 частини 1 зазначеного   розділу КАС України   до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи суд вручає судові рішення в паперовій формі. Пунктом 16 цього розділу встановлено, що до дня реєстрації суб`єкта владних повноважень в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі та отримання ним офіційної електронної адреси надсилання судом суб`єкту владних повноважень текстів повісток, копій судових рішень здійснюється за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Відповідно до частини п`ятої   статті 18 КАС України   суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі   ЄСІТС).
У газеті Голос України від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС Електронний кабінет, Електронний суд, підсистеми відеоконференцзв`язку.
Абзацом третім підпункту 15.17 пункту 15 частини першої розділу   VII   Перехідних положень КАС України   окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті Голос України та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті Голос України та на веб-порталі судової влади України.
Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05.10.2021.
Згідно з п. 5.8 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, офіційна електронна адреса   сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.
Таким чином, у розумінні Положення офіційною електронною адресою є адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.
Така позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 28 червня 2022 року у справі № 761/21436/20.
Також положеннями частин п`ятої, шостої   статті 251 КАС України   (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.
Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.
Отже, у розумінні   статті 251 КАС України   врученим належним чином є судове рішення, яке було доставлено на офіційну електронну адресу особи, а якщо така адреса в учасника справи відсутня - в день доставки рекомендованого поштового відправлення з паперовою копією судового рішення.
Колегія суддів звертає увагу, що у позовній заяві відсутня електронна пошта позивача. Крім того, позивач перебуває на укупованій території м. Мелітополь Запорізької області.  
Отже, суд першої інстанції достовірно не встановив факт отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем. Направивши таку ухвалу на електронну адресу, суд першої інстанції не зміг забезпечити її вручення позивачу. Внаслідок цього позивач був позбавлений права вчасно відреагувати на ухвалу про залишення позовної заяви без руху, що призвело до постановлення ухвали від оскарженої ухвали 31.08.2022 про повернення позивачу позовної заяви.
Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що надіслання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху від 16.05.2022 відбулося не у спосіб, встановлений процесуальним законодавством.
Викладене свідчить про помилковість висновків суду першої інстанції про наявність правових підстав для повернення позовної заяви на підставі п. 1 ч. 4   ст. 169 КАС України.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.
Крім того, Європейський суд з прав людини за результатами розгляду справи Brumarescu v. Romania зазначив, що відповідно до його прецедентної практики право на справедливий судовий розгляд, гарантований   статтею 6 параграфа 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі преамбули цієї Конвенції, яка проголошує верховенство права як елемент спільної спадщини держав-учасниць.
Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права.
З врахуванням усіх вищенаведених обставин, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу, порушив норми процесуального права, що є підставою для задоволення апеляційної скарги та скасування такої ухвали з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Згідно п. 4 ч. 1   ст. 320 КАС України   підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Керуючись ст.   243,   308,   311,   312,   315,   317,   320,   321,   322,   325 КАС України, суд
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1   задовольнити.
Ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 31.08.2022 скасувати, а справу за адміністративним позовом   направити до Запорізького  окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.
  
Головуючий - суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      О.М. Лукманова 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова