ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

17 квітня 2023 року 	м. Дніпро	справа № 160/3427/22	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів:
                                        судді - доповідача  Чумака С.Ю.,
                                                  суддів:  Чабаненко С.В., Юрко І.В.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду в місті Дніпрі апеляційну скаргу Департамента благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради 
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 червня 2022 року в адміністративній справі № 160/3427/22 (суддя І інстанції – Лозицька І.О.)
за позовом Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради до Східного Офісу Держаудитслужби про визнання протиправним і скасування висновку,
В С Т А Н О В И В :
ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ, ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправним і скасувати висновок управління Східного офісу Держаудитслужби від 28.01.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-10-08-010723-b щодо закупівлі послуг “Послуги з поточного ремонту автошляхів”.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 червня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погодившись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позов. 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що автошляхи, які є предметом закупівлі даного тендеру, є спорудами, до яких не присвоюються адреси. Крім того, вимога відповідача в оскаржуваному висновку спрямовується на майбутнє, отже відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив у повній мірі спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість і невизначеність. Посилається на висновки Верховного Суду з цього питання, викладені у відповідних постановах. 
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду – без змін. 
Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВСТАНОВЛЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ
Наказом Східного офісу Держаудитслужби від 14.01.2022 № 14 «Про початок здійснення моніторингу закупівель» закупівлю UA-2021-10-08-010723-b  включено до переліку закупівель, які підлягають моніторингу щодо дотримання вимог чинного законодавства у сфері проведення публічних закупівель.
Відповідно до висновку Східного офісу Держаудитслужби від 28.01.2022  «Про результат моніторингу процедури закупівлі UA-2021-10-08-010723-b», затвердженого 28.01.2022 предметом аналізу були такі питання: обрання процедури закупівлі, визнання предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, в відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічну закупівлю», із змінами, розгляд тендерних пропозицій, своєчасне укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, повноти та своєчасності відображення інформації, документів передбачених пунктом 4-1 постанови кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 01.10.2016 № 710 (із змінами від 16.12.2020 № 1266), своєчасність надання інформації та документів у випадках передбачених Законом. 
За результатами аналізу визначення предмету закупівлі встановлено недотримання вимог пункту 3 розділу ІІ Порядку № 708.
Відповідно до вказаного висновку зобов`язано позивача під час визначення предмету закупівлі послуг поточного ремонту в подальшому враховувати пункт 3 розділу ІІ Порядку № 708, зокрема, визначити предмет закупівлі за кожним окремим об`єктом згідно з термінологією державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04.06.2014 № 163, та/або галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та перелік робіт», затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23.08.2011 № 301. (а.с. 20-23)
Не погодившись з висновком Управління Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-10-08-010723-b, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Відмовляючи  у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що  законодавством прямо встановлено, що визначення предмету закупівлі з поточного ремонту здійснюється за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника. Також, законодавцем у розділі ІІ Порядку № 708 не встановлено виключень з визначення предмету закупівлі за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника для послуг з поточного ремонту. Отже, висновок відповідача від 28.01.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-10-08-010723-b щодо закупівлі послуг “Послуги з поточного ремонту автошляхів” є правомірним і не підлягає скасуванню.
НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначено Законом України від 26.01.1993 № 2939-XII “Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні” (далі – Закон № 2939-ХІІ).
Відповідно до ст. 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України “Про публічні закупівлі”, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Статтею 8 Закону України від 25.12.2015 № 922-VIII “Про публічні закупівлі” (далі – Закон № 922-VIII в редакції на момент виникнення та розвитку спірних правовідносин) визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Згідно з ч. 3 ст. 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Відповідно до ч. 4 ст. 8 Закону № 922-VIII строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. 
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджена наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 (далі – Порядок № 552).

Відповідно до п. 3-5 Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі – форма висновку) в електронній системі закупівель.

Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження. (ч. 10 ст. 8 Закону № № 922-VIII)
Стосовно виявлених порушень по суті колегія суддів зазначає таке.
Пунктом 14 частини 1 статті 1 Закону № 922 визначено, що моніторинг закупівлі – аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
У спірному випадку предметом моніторингу закупівлі були питання: обрання процедури закупівлі, визнання предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, в відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічну закупівлю», із змінами, розгляд тендерних пропозицій, своєчасне укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, повноти та своєчасності відображення інформації, документів передбачених пунктом 4-1 постанови кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 01.10.2016 № 710 (із змінами від 16.12.2020 № 1266), своєчасність надання інформації та документів у випадках передбачених Законом.
Як вказано у висновку контролюючого органу, за результатами аналізу визначення предмету закупівлі встановлено недотримання пункту 3 розділу І Порядку № 708. 
За результатами моніторингу встановлено, що відповідно до оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерної документації Замовником визначений предмет закупівлі ДК 021:2015:45000000-7: Будівельні роботи та поточний ремонт та місце надання послуги: м. Дніпро, Дніпропетровська обл., 49000, Україна. Водночас, на порушення пункту 3 розділу І Порядку № 708 Замовником не визначено лінійний об`єкт інженерно-транспортної інфраструктури згідно з термінологією державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04 червня 2014 року № 163, та/або галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та переліки робіт», затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23.08.2011 № 301. 
Оцінюючи доводи апелянта щодо відсутності порушень ним вимог пункту 3 розділу I Порядку № 708, апеляційний суд виходить з такого.
Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 15 квітня 2020 року № 708 затверджено Порядок визначення предмета закупівлі (далі по тексту – Порядок № 708), який  відповідно до пункту 1 встановлює правила визначення замовником предмета закупівлі відповідно до Закону України “Про публічні закупівлі” із застосуванням показників цифр основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 “Єдиний закупівельний словник”, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749 (далі – Єдиний закупівельний словник), а також особливості визначення предмета закупівлі для окремих товарів, робіт і послуг.
За приписами пунктів 3-4 Порядку № 708 предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 і 34 частини першої статті 1 Закону та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника. Визначення предмета закупівлі робіт здійснюється замовником згідно з пунктом 27 частини першої статті 1 Закону за об`єктами будівництва та з урахуванням ДСТУ Б. Д.1.1-1:2013 “Правила визначення вартості будівництва”, прийнятий наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2013 року № 293, а також галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 “Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та перелік робіт”, затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23 серпня 2011 року № 301. Замовник може визначити окремі частини предмета закупівлі (лоти) за показниками четвертої-восьмої цифр Єдиного закупівельного словника, обсягом, номенклатурою, місцем поставки товарів, виконання робіт або надання послуг.
Згідно з пунктом 34    статті 1 Закону № 922    товари – продукція, об`єкти будь-якого виду та призначення, у тому числі сировина, вироби, устаткування, технології, предмети у твердому, рідкому і газоподібному стані, а також послуги, пов`язані з постачанням таких товарів, якщо вартість таких послуг не перевищує вартості самих товарів.
Послуги – будь-який предмет закупівлі, крім товарів і робіт, зокрема транспортні послуги, освоєння технологій, наукові дослідження, науково-дослідні або дослідно-конструкторські розробки, медичне та побутове обслуговування, найм (оренда), лізинг, а також фінансові та консультаційні послуги, поточний ремонт, поточний ремонт з розробленням проектної документації (пункт 21    статті 1 Закону № 922).
Роботи – розроблення проектної документації на об`єкти будівництва, науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування, будівництво нових, розширення, реконструкція, капітальний ремонт та реставрація існуючих об`єктів і споруд виробничого та невиробничого призначення, роботи з будівництва об`єктів з розробленням проектної документації, роботи з нормування в будівництві, геологорозвідувальні роботи, технічне переоснащення діючих підприємств та супровідні роботам послуги, у тому числі геодезичні роботи, буріння, сейсмічні дослідження, аеро- і супутникова фотозйомка та інші послуги, що включаються до кошторисної вартості робіт, якщо вартість таких послуг не перевищує вартості самих робіт (пункт 27   статті 1 Закону № 922).
Класифікатор ДК 021:2015. Національний класифікатор "Єдиний закупівельний словник" (ЄЗС) призначений для стандартизації опису в договорах (контрактах) предмета державних закупівель, забезпечування більшої прозорості процедур закупівель товарів, робіт і послуг за бюджетні кошти, створювання ефективного конкурентного середовища у сфері державних закупівель, а також підтримування участі вітчизняних суб`єктів господарювання у торгах за межами України.
Єдиний закупівельний словник згармонізований з європейським закупівельним словником Common Procurement Vocabulary (CPV).
CPV – це єдиний закупівельний словник, найактуальнішій версії якого присвоєно код ДК 021:2015. Як і інші системи класифікації, CPV структуровано таким чином, що товари, роботи і послуги згруповано за відповідними категоріями.
Єдиний закупівельний словник складається з основного та додаткового словників, які є автентичними перекладами CPV, у редакції додатка до Регламенту ЄС N 2195/2002 Європейського Парламенту і Ради та поправок до додатка I згідно з Регламентом Комісії ЄС N 213/2008.
В основному та додатковому словниках назви продукції та послуг – предметів закупівель, а також описи їхньої призначеності чи додаткових характеристик мають англійські відповідники.
Основний словник базується на системі кодів, що мають ієрархічну структуру і складаються з дев`яти цифр; групи цифр, у свою чергу, відповідають найменуванню, що описує товари, роботи і послуги, які становлять предмет контракту.
Код складається з 8 цифр, що згруповані таким чином: перші дві цифри визначають розділ (XX000000-Y); перші три цифри визначають групу (XXX00000-Y); перші чотири цифри визначають клас (XXXX0000-Y); перші п`ять цифр визначають категорію (XXXXX000-Y). Останні три цифри коду дають більший ступінь деталізації в межах кожної категорії. Дев`ята цифра - контрольна.
Додатковий словник містить більш детальний опис предмету контракту. Він базується на системі абетково-цифрових кодів, яким відповідає формулювання, що може деталізувати характер чи призначення товарів.
Абетково-цифровий код складається з трьох рівнів: перший рівень складає літера, що позначає секцію; другий рівень складає літера, що позначає групу; третій рівень складають три цифри, що позначають підрозділ. Остання цифра - контрольна.
Моніторингом встановлено, що відповідно до оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерної документації Замовником визначений предмет закупівлі ДК 021:2015:45000000-7: Будівельні роботи та поточний ремонт та місце надання послуги: м. Дніпро, Дніпропетровська обл., 49000, Україна. Проте, на порушення пункту 3 розділу І Порядку № 708 Замовником не визначено лінійний об`єкт інженерно-транспортної інфраструктури згідно з термінологією державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04 червня 2014 року № 163, та/або галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та переліки робіт», затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23.08.2011 № 301.
Поточний ремонт відноситься до послуг. Предмет закупівлі послуг з поточного ремонту    визначається за кожною спорудою окремо    згідно з термінологією державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 (Склад та зміст проектної документації на будівництво) та/або ГБН Г.1-218-182:2011 (Ремонт автодоріг загального користування. Види ремонтів та перелік робіт), затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23 серпня 2011 року № 301, із зазначенням у дужках предмета закупівлі відповідно до Єдиного закупівельного словника.
Відповідно до Єдиного закупівельного словника, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі від 23 грудня 2015 року № 1749, код предмета закупівлі 45000000-7 є Будівельні роботи та поточний ремонт визначений запоказником другої цифри національного класифікатора.
При цьому, відповідно до пункту 3 розділу 2 Порядку № 708 під час здійснення закупівлі послуг з поточного ремонту предмет закупівлі визначається за кожним окремим будинком, будівлею, спорудою, лінійним об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури згідно з термінологією державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04 червня 2014 року № 163, та/або галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та переліки робіт, затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23 серпня 2011 року № 301.
Тобто, з зазначеного вище видно, що позивач повинен був визначити предмет закупівлі за кожним окремим об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури.
Водночас, всупереч вказаним вище положенням, Замовник не визначив предмет закупівлі за кожним окремим об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури.
Доводи позивача стосовно того, що деякі послуги є винятком із загального правила визначення предмету закупівлі, одним із яких є послуги з поточного ремонту, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки вони суперечать розділу II Порядку № 708 щодо виключень з визначення предмету закупівлі за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника для послуг з поточного ремонту та недоведені позивачем належним чином.
Аналогічна правова позиція зазначена в постанові Верховного Суду від 02 червня 2022 року у справі № 160/2951/20.
Таким чином, враховуючи наведені вище обставини та норми законодавства в    їх    сукупності, апеляційний суд дійшов до висновку, що предмет закупівлі визначено неправильно, в порушення чинного законодавства, а отже, висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі  від 28.01.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-10-08-010723-b щодо закупівлі послуги “Послуги з поточного ремонту автошляхів” є правомірним та скасуванню не підлягає. 
Апеляційний суд також зазначає, що зобов`язальна частина висновку фактично жодних прав позивача не порушує, оскільки, констатувавши порушення, яке фактично дійсно мало місце, відповідач зобов`язав позивача лише не допускати такі порушення в подальшому, що ніяких негативних наслідків для позивача за собою не тягне. Колегія суддів вважає таку практику формування зобов`язальної частини висновку правомірною у випадку, коли виявлене порушення є незначним і таким, що не може тягнути за собою більш тяжкі для учасників закупівлі наслідки, зокрема розірвання договору чи інші аналогічні.  
ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ
Апеляційний суд погоджує висновок суду першої інстанції, що оскаржений висновок Східного офісу Держаудитслужби є правомірним і скасуванню не підлягає.
Рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим, відповідно до ст. 316 КАС України залишає апеляційні скарги без задоволення, а рішення суду – без змін.
Оскільки розгляд справи здійснений за правилами спрощеного позовного провадження, то постанова суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.
На підставі викладеного, керуючись ст. 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд  
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Департамента благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 червня 2022 року в адміністративній справі № 160/3427/22 залишити без змін.  

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Суддя - доповідач                                                                      С.Ю. Чумак 

                               суддя                                                            С.В. Чабаненко 

                               суддя                                                            І.В. Юрко