Ухвала
 
12 квітня 2023 року
м. Київ
 
справа № 824/34/22
провадження № 61-5166ас23
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Грушицького А. І., розглянувши апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКОБІОТЕК-УКРАЇНА» (Україна) на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 червня 2022 року в справі за заявою MEGOUTS LTD (Болгарія) про визнання і надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 18 листопада 2021 року у справі № 151/2021 за позовом MEGOUTS LTD (Болгарія) до товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКОБІОТЕК-УКРАЇНА» (Україна) про стягнення 162 454,44 євро заборгованості по поверненню попередньої оплати за непоставлений товар, 960,00 євро штрафних санкцій та 7 634,17 євро на відшкодування витрат по сплаті арбітражного збору,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У лютому 2022 року MEGOUTS LTD (Болгарія) звернулося до суду із заявою, в якій просило визнати і надати дозвіл на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України у справі № 151/2021 від 18 листопада 2021 року, а також видати виконавчий лист на примусове виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України у справі № 151/2021 від 18 листопада 2021 року про стягнення з ТОВ «ЕКОБІОТЕК-УКРАЇНА» на користь MEGOUTS LTD (Болгарія) 162 454,44 євро заборгованості з повернення попередньої оплати за непоставлений товар, 960,00 євро штрафних санкцій та 7 634,17 євро у відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, усього 171 048,61 євро.
 
В обґрунтування заяви стягувач зазначив, що рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 18 листопада 2021 року у справі № 151/2021 стягнено з ТОВ «ЕКОБІОТЕК-УКРАЇНА» на користь MEGOUTS LTD (Болгарія) 162 454,44 євро заборгованості з повернення попередньої оплати за непоставлений товар, 960,00 євро штрафних санкцій та 7 634,17 євро у відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, усього 171 048,61 євро.
 
Рішення набрало чинності 18 листопада 2021 року, є остаточним і підлягає виконанню.
 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 червня 2022 року заяву MEGOUTS LTD (Болгарія) про визнання і надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 18 листопада 2021 року у справі № 151/2021 задоволено.
 
Визнано і надано дозвіл на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 18 листопада 2021 року у справі № 151/2021 про стягнення з ТОВ «ЕКОБІОТЕК-УКРАЇНА» на користь MEGOUTS LTD (Болгарія) 162 454,44 євро заборгованості по поверненню попередньої оплати за непоставлений товар, 960,00 євро штрафних санкцій та 7 634,17 євро на відшкодування витрат по сплаті арбітражного збору.
 
Видано виконавчий лист на примусове виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 18 листопада 2021 року у справі № 151/2021.
 
Стягнено з ТОВ «ЕКОБІОТЕК-УКРАЇНА» на користь MEGOUTS LTD (Болгарія) судові витрати у розмірі 1 265,31 грн. 
 
06 квітня 2023 року ТОВ «ЕКОБІОТЕК-УКРАЇНА» засобами поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду із апеляційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 червня 2022 року в зазначеній справі.
 
Частиною другою статті 24, частиною другою статті 351 ЦПК України передбачено, що Верховний Суд переглядає в апеляційному порядку судові рішення апеляційних судів, ухвалені ними як судами першої інстанції.
 
Подана апеляційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття апеляційного провадження, оскільки ухвалу Київського апеляційного суду постановлено 17 червня 2022 року, а апеляційну скаргу подано 06 квітня 2023 року, тобто поза межами строку, передбаченого процесуальним законом.
 
До апеляційної скарги додано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на події в державі та перебування м. Херсон в тимчасовій окупації.
 
На переконання заявника, зазначене є достатньою підставою для відкриття апеляційного провадження.
 
Згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалу Київського апеляційного суду постановлено 17 червня 2022 року та оприлюднено 26 червня 2022 року.
 
Згідно з частинами першою та другою статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:
 
1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;
 
2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
 
Відповідно до пункту 8 частини другої статті 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначена, у тому числі, дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується.
 
Пунктом 4 частини четвертої статті 356 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду першої інстанції (за наявності).
 
В апеляційній скарзі заявник не указує дату отримання повного тексту оскаржуваної ухвали апеляційного суду.
 
Крім того, заявником не надано жодних доказів на підтвердження недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень.
 
Разом з тим, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджений Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
 
Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджений Законом України від 18 березня 2022 року № 2119-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.
 
Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджений Законом України від 22 квітня 2022 року № 2212-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.
 
Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджений Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.
 
Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджений Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.
 
Указом Президента України від 07 листопада 2022 року № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України № 2738-ІХ від 18 листопада 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.
 
Указом Президента України від 06 лютого 2023 року № 58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України № 2915-IX від 07 лютого 2023 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.
 
Відповідно до рекомендацій Ради суддів України щодо роботи суддів в умовах воєнного стану від 02 березня 2022 року суддям необхідно виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.
 
Згідно зі статтею 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами.
 
В умовах воєнного або надзвичайного стану конституційні права людини на судовий захист не можуть бути обмежені.
 
Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
 
Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.
 
У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.
 
Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.
 
Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.
 
Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.
 
Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.
 
Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
 
Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини в рішеннях у справах «Науменко проти України» від 09 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 08 листопада 2005 року.
 
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, пропущеного на значний термін, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.
 
Отже, встановлений судом строк може бути поновлений за заявою особи, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з воєнним станом в Україні.
 
Разом з тим, у постановах Верховного Суду від 07 грудня 2021 року у справі № 756/10191/20 (провадження № 61-10617св21), від 05 вересня 2022 року у справі № 697/2360/21 (провадження № 61-4902св22), від 14 вересня 2022 року у справі № 200/21749/17 (провадження № 61-4826св22), від 19 жовтня 2022 року у справі № 404/3219/16-ц (провадження № 61-4960св22) та від 06 лютого 2023 року у справі № 752/6869/21 (провадження № 61-9292св22) зазначено висновок, що питання поновлення строку на оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
 
За приписами статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.
Для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - Реєстр). Реєстр - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. Суд загальної юрисдикції вносить до Реєстру всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі (стаття 3 Закону України «Про доступ до судових рішень»).
 
Згідно з частинами першою та другою статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Загальний доступ до судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України забезпечується з дотриманням вимог статті 7 цього Закону.
 
Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
 
Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
 
В ухвалі Київського апеляційного суду від 17 червня 2022 року суд встановив, зокрема, що представник ТОВ «ЕКОБІОТЕК-УКРАЇНА» (Україна) неодноразово повідомлявся шляхом складення телефонограм та шляхом розміщення судової повістки на сайті Київського апеляційного суду про розгляд цієї справи. 
 
Крім того, представник ТОВ «ЕКОБІОТЕК-УКРАЇНА» (Україна) зподав клопотання про відкладення розгляду справи до закінчення воєнних дій.
 
Отже, всупереч вимогам статті 81 ЦПК України, заявником не доведено, що зазначені ним обставини пропуску строку на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 17 червня 2022 року унеможливили подання апеляційної скарги у визначений законодавством строк.
 
З урахуванням наведеного на підтвердження зазначених обставин пропуску строку на апеляційне оскарження заявник має надати відповідну довідку суду про дату отримання судового рішення суду першої інстанції або інші належні докази в оригіналах чи належним чином завірені їх копії, з приводу недотримання Київським апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, або навести інші підстави з відповідними доказами.
Відповідно до частин третьої, четвертої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
 
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.
 
Разом з тим, подана апеляційна скарга не може бути прийнята судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору, про що Верховним Судом складено акт від 11 квітня 2023 року № 478.
 
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII.
 
Розмір ставки судового збору за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
 
Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
 
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року становить 2 684,00 грн (стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік»).
 
Таким чином, розмір судового збору за подання цієї апеляційної скарги становить 2 684,00 грн.
 
Судовий збір за подання апеляційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до вимог частиною другою статті 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.
 
Ураховуючи викладене, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.
 
Керуючись статтями 24, 185, 351, 354, 356, 357, 358  ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКОБІОТЕК-УКРАЇНА» (Україна) на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 червня 2022 року в справі за заявою MEGOUTS LTD (Болгарія) про визнання і надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 18 листопада 2021 року у справі № 151/2021 за позовом MEGOUTS LTD (Болгарія) до товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКОБІОТЕК-УКРАЇНА» (Україна) про стягнення 162 454,44 євро заборгованості по поверненню попередньої оплати за непоставлений товар, 960 євро штрафних санкцій та 7 634,17 євро на відшкодування витрат по сплаті арбітражного збору залишити без руху.
 
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя  	А. І. Грушицький