ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2023 року 
м. Київ
справа № 640/2003/22
провадження № К/990/29077/22 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача - Єзерова   А.А. суддів: Кравчука В.М., Стародуба О.П.
розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу
за касаційною скаргою Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві 
на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 травня 2022 року (суддя Вовк В.П.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2022 року (головуючий суддя Вівдиченко Т.Р., судді Аліменко В.О., Кузьмишана О.М.)
у справі № 640/2003/22 
за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Промінь-С" 
про стягнення коштів.
І. РУХ СПРАВИ
1.          У січні 2022 року Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Промінь-С", у якому просило стягнути з відповідача штраф у розмірі 34 000 грн згідно з рішенням від 26 червня 2020 року № 33.
2.          Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 травня 2022 року, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2022 року, позов залишено без розгляду.
3.          Не погоджуючись із указаними ухвалою та постановою, позивач оскаржив їх у касаційному порядку.
4.          Від відповідача надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому він просить відмовити у задоволенні касаційної скарги і залишити без змін судові рішення.
ІІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
5.          Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції, з яким погодився і суд апеляційної інстанції, керувався тим, що з цим позовом позивач звернувся до суду з пропуском строку звернення до суду. 
6.          Тримісячний строк для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень з цим позовом, на думку судів попередніх інстанцій, обчислюється після спливу 15-денного терміну з моменту отримання відповідачем вищевказаного рішення, а саме - з 02 серпня 2020 року.
7.          Суди вважали, що звернення Товариства з обмеженою відповідальністю «Промінь-С» до суду з позовом щодо оскарження рішення Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 26 червня 2020 року №33, не є обставиною, яка унеможливлює пред`явлення позовних вимог щодо стягнення з відповідача штрафу за порушення законодавства про ціни і ціноутворення.
ІІІ. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ, ВІДЗИВУ НА КАСАЦІЙНУ СКАРГУ
8.          Заявник на обґрунтування вимог касаційної скарги посилається на те, що судами першої та апеляційної інстанцій не враховано, що частиною 3 статті 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V) застосовується якщо розпорядчі документи не були оскаржені до органу державного нагляду (контролю) та/або в судовому порядку. При цьому після набрання чинності рішенням суду у справі №640/19117/20 Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві з дотриманням трьохмісячного строку звернулося до суду з цим позовом.
9.          У відзиві на касаційну скаргу відповідач вважає законними і обґрунтованими висновки судів попередніх інстанцій, а також зазначає, що строк на звернення до суду має обчислюватися після спливу 15-денного терміну з моменту отримання відповідачем вищевказаного рішення, а саме - з 02 серпня 2020 року.
ІV. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
10.          Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, в межах касаційного перегляду, визначених статтею 341 КАС України, а також, надаючи оцінку правильності застосування судами норм матеріального і процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з такого.
11.          Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу, якими передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
12.          Питання строку звернення до адміністративного суду врегульовано приписами статті 122 КАС України, згідно із частиною першою якої позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
13.          Верховний Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
14.          Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
15.          Згідно з частиною 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
16.          За змістом частини першої статті 192 Господарського кодексу України політика ціноутворення, порядок встановлення та застосування цін, повноваження органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо встановлення та регулювання цін, а також контролю за цінами і ціноутворенням визначаються законом про ціни і ціноутворення, іншими законодавчими актами.
17.          Відповідно до статті 16 вказаного вище Закону органами державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення (далі - уповноважені органи) є, у тому числі, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з контролю за цінами.
Повноваження та порядок діяльності уповноважених органів, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють державний контроль (нагляд) за дотриманням суб`єктами господарювання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін та державне спостереження у сфері ціноутворення, визначаються цим Законом, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та іншими законами.
18.          Законом № 877-V визначено правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
19.          Частиною 3 статті 12 Закону № 877-V визначено, що у разі несплати суб`єктом господарювання застосованої до нього штрафної санкції за результатами здійснених заходів державного нагляду (контролю) протягом 15 календарних днів з дня вручення або направлення розпорядчого документа в порядку, передбаченому абзацами дванадцятим і тринадцятим частини дев`ятої статті 7 цього Закону, якщо розпорядчі документи не були оскаржені до органу державного нагляду (контролю) та/або в судовому порядку та залишені в силі, сума санкції стягується в судовому порядку.
20.          Отже, за загальним правилом у суб`єкта господарювання є 15 календарних днів з дня вручення або направлення розпорядчого документа на добровільне виконання застосованої до нього штрафної санкції. Невиконання у добровільному порядку цього припису є підставою для суб`єкта владних повноважень на звернення до суду з відповідним позовом про стягнення суми штрафної санкції.
21.          При цьому конструкція вказаної норми містить виключення із загального правила - якщо розпорядчі документи не були оскаржені до органу державного нагляду (контролю) та/або в судовому порядку та залишені в силі.
22.          У статті 10 Закону № 877-V серед прав суб`єкта господарювання є право оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб.
23.          Колегія суддів вважає, що у частині 3 статті 12 Закону № 877-V враховано право суб`єкта господарювання на оскарження дій органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб і при буквальному тлумаченні вказаної норми вбачається, що у разі реалізації суб`єктом господарювання вказаного права на оскарження, обчислення строку на звернення до суду суб`єктом владних повноважень відтерміновується до результату оскарження штрафної санкції і залишення її в силі в судовому або адміністративному порядку. У випадку скасування цієї штрафної санкції в адміністративному або судовому порядку, сума штрафу взагалі не повинна стягуватися з суб`єкта господарювання.
24.          Якщо суб`єкт владних повноважень буде звертатись до суду з позовом про стягнення несплаченої господарюючим суб`єктом суми штрафної санкції після закінчення 15-ти денного строку на добровільне виконання судового рішення за умови оскарження розпорядчого документа, судова справа про стягнення не зможе бути розглянута до вирішення питання про законність або незаконність дій органу державного контролю (нагляду) або його посадових осіб при накладенні штрафної санкції, оскільки частина 3 статті 12 Закону № 877-V висуває вимогу про те, що для стягнення штрафної санкції у судовому порядку така санкція не має бути скасована.
25.          З метою процесуальної економії та враховуючи законодавче виключення із загального правила, наведене у частині 3 статті 12 Закону № 877-V, яке направлене на реалізацію права суб`єкта господарювання на оскарження в установленому законом порядку неправомірних дій органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб, колегія суддів вважає, що перебіг тримісячного строку звернення Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві до суду із позовом про стягнення суми штрафу, визначеного відповідним рішенням указаного органу, оскарженого в судовому порядку, починається після спливу 15-денного строку з дня одержання суб`єктом господарювання копії відповідного рішення суду, яке набрало законної сили.
26.          Висновки судів попередній інстанцій на те, що звернення Товариства з обмеженою відповідальністю «Промінь-С» до суду з позовом щодо оскарження рішення Головного управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві від 26 червня 2022 року №33 у справі № 640/19117/20, не є обставиною, яка унеможливлює пред`явлення позовних вимог щодо стягнення з відповідача штрафу за порушення законодавства про ціни і ціноутворення є необґрунтованим, зважаючи на те, що відповідне оскарження в судовому порядку рішення Головного управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві від 26 червня 2022 року №33 перешкоджало б стягненню суми штрафу у судовому порядку до вирішення справи № 640/19117/20.
27.          Посилання судів на постанову Верховного Суду від 28 травня 2021 року у справі №420/11261/20 є необґрунтованим, оскільки у вказаній постанові чітко встановлено відсутність відомостей про оскарження суб`єктом господарювання постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про накладення штрафу, що не дозволяє аналогічно застосувати вказані висновки при розгляді цієї справи.
28.          Враховуючи, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції прийняті з порушенням норм процесуального права, судова колегія дійшла висновку про необхідність їх скасування та направлення справи до окружного адміністративного суду для продовження розгляду справи.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, 
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві задовольнити.
Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 травня 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2022 року у справі №640/2003/22 скасувати.
Справу №640/2003/22 направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                                                А.А. Єзеров

Суддя                                                                                                    В.М. Кравчук

Суддя                                                                                                    О.П. Стародуб