УХВАЛА

24 травня 2023 року
м. Київ

справа №540/7156/21
адміністративне провадження №К/990/16783/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Тацій Л.В.,
суддів: Стрелець Т.Г.,  Стеценка С.Г., 
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду від 19.11.2021, ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду від 14.12.2021, ухвали П`ятого апеляційного адміністративного суду від 26.01.2022 та ухвали П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2022 у справі № 540/7156/21 за позовом ОСОБА_1 до Херсонської міської ради, Виконавчого комітету Херсонської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - 
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду з позовом до Херсонської міської ради, Виконавчого комітету Херсонської міської ради, в якому просив:
"1.Визнати протиправними, нечинними та такими, що порушують право ОСОБА_1 на споживання належної якості житлової послуги з управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_1 , абзаци Зі 12 п. 1.2 розділу 1, ч. 2 п/п 1.3.2 п. 1.3 розділу 1, п. 2.1 розділу 2, речення 1 п. 3.3 розділу 3 та п/п 3.5.2 п. 3.5 розділу З, 1- й та 7- й етапи п. 3.7 розділу 3 Порядку використання бюджетних коштів для участі Херсонської міської ради в організації та співфінансуванні капітального ремонту в багатоквартирних будинках Херсонської міської територіальної громади, що затверджений Рішенням VII сесії Херсонської міської ради VIII скликання від 20.05.21 № 334 «Про затвердження Порядку використання бюджетних коштів для участі Херсонської міської ради в організації та співфінансуванні капітального ремонту в багатоквартирних будинках Херсонської міської територіальної громади»;
2. Встановити відсутність компетенції Херсонської міської ради з унормування питань щодо:
2.1. Визначення частки витрат колишнього власника на фінансування першого після приватизації ремонту будинку в процентах від загальної вартості ремонту з урахуванням вартості обстеження та складання проектно-кошторисної документації;
2.2. Обмеження обсягу та напрямків робіт включно з обстеженням та складанням
проектно-кошторисної документації при першому після приватизації капітальному ремонті багатоквартирного будинку;
2.3. Звільнення управителя багатоквартирного будинку від обов`язку із забезпечення виконання вимог чинних нормативів з капітального ремонту жилих будинків, організації виконання капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та замовлення відповідних робіт у разі коли це передбачено договором управління;
2.4. Обов`язку співвласників багатоквартирного будинку, в якому не створено ОСББ:
- обирати на зборах уповноважену на здійснення платежів та усіх інших пов`язаних з проведенням капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку особу та надавати їй повноваження представляти інтереси власників квартир/нежитлових приміщень багатоквартирного будинку у відносинах з органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями усіх форм власності, здійснювати будь-які платежі, а також усі інші дії. пов`язані з проведенням капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку відповідно до вихмог чинних нормативно-правових актів;
- визначати вид та вартість робіт із капітального ремонту та розмір внеску коштів співвласників багатоквартирного будинку, необхідних для дольової участі у капітальному ремонті;
- звертатися до міського голови з заявою про проведення капітального ремонту багатоквартирного будинку та надавати будь-які інші документи з цього приводу.
3. Визнати протиправною та такою, що порушує право ОСОБА_1 на споживання належної якості житлової послуги з управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_1 , триваючу злочинну бездіяльність Виконавчого комітету Херсонської міської ради, що полягає у наступному:
3.1. Не внесенні, починаючи з 2013 року, вказаного будинку до титульного списку капітального ремонту житлового фонду;
3.2. Не вжитті заходів із забезпечення ОСОБА_1 захисту прав споживача на отримання належної якості послуги з управління вказаним будинком включно з організацію та проведенням його капітального ремонту.
4. Зобов`язати Виконавчий комітет Херсонської міської ради:
4.1. Вручити під особистий розпис директору ТОВ «КП «Центр» письмову вимогу про надання Позивачу до моменту призначення нового управителя у визначеному п. 5 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 14 травня 2015 року № 417111 «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку» порядку повного обсягу послуг з управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_1 на визначених Договором про надання послуг з управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд від 31.01.2018 № 553 умовах включно з організацією та замовленням капітального ремонту зі 100%-вою сплатою з міського бюджету його вартості з урахуванням вартості обстеження та складання проектно-кошторисної документації;
4.2. Прийняти рішення про скасування результатів конкурсу щодо призначення ТОВ «КП «Центр» управителем багатоквартирними будинками Херсонської міської територіальної громади в частині його призначення управителем будинку № 11 по провулку Комбайновому в місті Херсоні;
4.3. Призначити на конкурсних засадах нового управителя багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , в договорі з яким визначити його обов`язок з організації та проведення капітального ремонту цього будинку зі 100%-вою сплатою з міського бюджету його вартості з урахуванням вартості обстеження та складання проектно-кошторисної документації;
4.4. Погодити протягом трьох робочих днів наданий управителем багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 та підрядником договір на виконання робіт з капітального ремонту вказаного будинку;
4.5. Внести багатоквартирний будинок АДРЕСА_1 до титульного списку капітального ремонту житлового фонду на найближчий після дати набрання чинності остаточним судовим рішенням у цій справі рік зі 100%-вою оплатою з міського бюджету вартості такого ремонту з урахуванням вартості обстеження та складання проектно-кошторисної документації;
4.6. Забезпечити фінансування в розмірі 100% капітального ремонту багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 в з урахуванням вартості обстеження та складання проектно-кошторисної документації.
5. Вжити заходів судового контролю за виконанням судового рішення, для чого зобов`язати Херсонську міську раду та її Виконавчий комітет подати до суду звіти про його виконання.
6. Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору на підставі ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів».
Ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду від 19.11.2021 відмовлено у відкритті провадження в адміністративній справі в частині позовних вимог, зазначених у пунктах 2-4 позову.
Ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду від 14.12.2021 позовну заяву ОСОБА_1 до Херсонської міської ради, Виконавчого комітету Херсонської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії разом з доданими документами повернуто позивачу.
Ухвалами П`ятого апеляційного адміністративного суду від 26.01.2022 відмовлено у задоволенні клопотань про звільнення від плати судового збору та залишено без руху апеляційні скарги на ухвали Херсонського окружного адміністративного суду від 19.11.2021 та від 14.12.2021.
Ухвалами П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2022 апеляційні скарги ОСОБА_1 на ухвали Херсонського окружного адміністративного суду від 19.11.2021 та від 14.12.2021 повернуто апелянту.
Не погодившись із вищевказаними судовими рішеннями, позивач звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду від 19.11.2021, ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду від 14.12.2021, ухвали П`ятого апеляційного адміністративного суду від 26.01.2022 та ухвали П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2022, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду в частині пунктів 1, 3 - 6 позовних вимог.
За правилами частини 1 статті 334 КАС України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Колегія суддів перевірила наведені в касаційній скарзі обґрунтування підстав для відкриття касаційного провадження у справі, дослідила додані до скарги матеріали і дійшла висновку про наступне.
Щодо оскарження ухвали Херсонського окружного адміністративного суду від 19.11.2021 та ухвали Херсонського окружного адміністративного суду від 14.12.2021 слід зазначити наступне.
Положеннями частини першої статті 328 КАС України передбачено, що у касаційному порядку можуть бути оскаржені рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Приписами частини другої статті 328 КАС України передбачено, що у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, ухвали, зазначені в пунктах 3, 4, 12, 13, 17, 20 частини першої статті 294 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.
Відповідно до пунктів 3, 4, 12, 13, 17, 20 частини першої статті 294 КАС України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо: 3) повернення заяви позивачеві (заявникові); 4) відмови у відкритті провадження у справі; 12) залишення позову (заяви) без розгляду; 13) закриття провадження у справі; 17) відмови у відкритті провадження про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами; відмови в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами; 20) заміни сторони у справі (процесуальне правонаступництво) або сторони виконавчого провадження.
Однак, законодавцем передбачено можливість касаційного оскарження вказаних ухвал суду першої інстанції після їх перегляду в апеляційному порядку.
Згідно з відомостями, наявними в Єдиному державному реєстрі судових рішень, вказані ухвали Херсонського окружного адміністративного суду в апеляційному порядку не переглядалися. Ухвалами П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2022 апеляційні скарги на вказані ухвали були повернуті заявнику, у зв`язку з неусуненням недоліків апеляційних скарг у встановлений судом строк.
Аналіз правових норм та обставин справи дає можливість вважати, що підстави для відкриття касаційного провадження за даною касаційною скаргою в частині оскарження ухвал Херсонського окружного адміністративного суду від 19.11.2021 та 14.12.2021 відсутні.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Щодо оскарження ухвал П`ятого апеляційного адміністративного суду від 26.01.2022 слід зазначити наступне.
Положеннями частини першої статті 328 КАС України передбачено, що у касаційному порядку можуть бути оскаржені рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Згідно з частиною третьою статті 328 КАС України у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову та заміни заходу забезпечення позову, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.
Таким чином, законодавцем не передбачено можливості касаційного оскарження ухвали суду апеляційної інстанції, прийнятої за результатом розгляду клопотання про звільнення від сплати судового збору та залишення апеляційної скарги без руху.
Аналіз правових норм та обставин справи дає можливість вважати, що підстави для відкриття касаційного провадження за даною касаційною скаргою в частині оскарження ухвал П`ятого апеляційного адміністративного суду від 26.01.2022 відсутні.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Щодо оскарження ухвал П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2022 слід зазначити таке.
Положеннями частини першої статті 328 КАС України передбачено, що у касаційному порядку можуть бути оскаржені рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Згідно з частиною третьою статті 328 КАС України у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову та заміни заходу забезпечення позову, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.
Як вбачається з відомостей, наявних в Єдиному державному реєстрі судових рішень, вказані ухвали постановлені судом апеляційної інстанції 16.03.2022.
Касаційна скарга подана (здана на пошту) 29.04.2023, тобто поза межами встановленого процесуального строку, а саме - понад 1 рік.
Щодо строку на касаційне оскарження Суд зазначає наступне.
Заявник касаційної скарги, покликаючись на встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, зазначає, що строк звернення з даною касаційною скаргою завершився 30.04.2023.
Частиною першою статті 329 КАС України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до частини другої статті 329 КАС України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Тобто, початок перебігу тридцятиденного строку на касаційне оскарження судового рішення відліковується від дати складання повного тексту такого судового рішення, а за умов, передбачених частиною другою статті 329 КАС України строк підлягає безумовному поновленню у разі подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення судового рішення.
Відповідно до частини третьої статті 329 КАС України строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.
Аналіз положень статей 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент звернення до суду з касаційною скаргою) дозволяє дійти висновку, що учасники справи у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк.
Крім того, законодавець пов`язує початок перебігу процесуального строку на касаційне оскарження з дати ухвалення оскаржуваного судового рішення або складення його повного тексту, у разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини такого рішення. В інших випадках, особа має звернути до Суду з клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку, зазначивши про поважність причин пропуску строку.
ОСОБА_1 зазначає, що оскаржувані ухвали суду апеляційної інстанції від 16.03.2022 отримав через підсистему «Електронний суд» 16.03.2022, тобто в день їх постановлення, однак, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку не заявляє, так як помилково вважає, що такий строк не пропущено через дію карантинних обмежень.
Варто зазначити, що відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Учасники справи мають право оскаржити судові рішення у встановлений Кодексом строк та у передбаченому процесуальним законом порядку. Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.
Встановлення процесуальних строків процесуальним законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства процесуальних обов`язків.
Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Суд наголошує, що підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено, лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання касаційної скарги.
Верховний Суд звертає увагу скаржника на вимоги абзацу другого пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» №731-IX від 18 червня 2020 року, який запровадив механізм поновлення строку виключно за умови, якщо особа, яка оскаржує судове рішення, доведе, що неможливість вчинення процесуальної дії пов`язаної з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Колегія суддів зазначає, що питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт дії таких обмежень не може бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках.
Скаржник у касаційній скарзі не зазначає, яким чином дія карантинних обмежень вплинула на тривалий пропуск строку на касаційне оскарження судового рішення у цій справі. Крім того, заявник зазначає про наявність у нього електронного кабінету.
За частиною третьою статті 332 КАС касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення процесуального строку, вказавши підстави для поновлення такого строку.
Крім того, відповідно до частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору, якщо касаційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.
Всупереч зазначеної вище законодавчої норми відповідачем не додано до касаційної скарги документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному Законом України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).
Касаційна скарга містить клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів».
Розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд приходить до висновку, що воно задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Верховний Суд зауважує, що за правилами ч. 3 ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів" споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.
Слід зазначити, що положеннями зазначеної норми чітко окреслена форма захисту прав споживача, в межах реалізації якої така особа звільняється від тягаря судових витрат - подання споживачем до суду позовної заяви, яка спрямована на захист його порушеного права.
Тому розв`язуючи питання щодо звільнення від сплати судового збору особи, яка є споживачем, слід керуватися тим, що саме особи, які звертаються до суду як споживачі з відповідним позовом для захисту свої прав, звільняються від сплати судового збору на будь-якій стадії процесу, в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях. Це не поширюється на будь-яких осіб, які вважають, що певними рішеннями, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень були порушені їхні права як споживача та (або) не погоджуються з ухваленими судовими рішеннями у таких справах, а лише на тих споживачів, хто подав позовну заяву на захист своїх прав, а також надалі апеляційну та (або) касаційну скаргу в межах того самого процесу.
Суд враховує правову позицію Великої Палати Верховного Суду, висловлену в постанові від 21 березня 2018 року у справі № 761/24881/16-ц, згідно з якою системний і комплексний аналіз статті 5 Закону України «Про судовий збір» та статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дає правові підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб, як «споживачі, які звернулися з позовними вимогами про захист порушених справ», у переліку осіб, що мають пільги щодо сплати судового збору, установленому в статті 5 Закону України «Про судовий збір», не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки така пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів, а саме Законом України «Про захист прав споживачів».
Разом з тим, у вищенаведеній постанові зазначено, що порушені права можуть захищатись як у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), так і на наступних стадіях цивільного процесу, а саме при апеляційному перегляді. Ці стадії судового захисту є єдиним цивільним процесом, завдання якого є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушеного права (стаття 22 «Про захист прав споживачів», стаття 1 ЦПК України у редакції на час постановлення оскарженої ухвали, стаття 2 ЦПК України у редакції на час розгляду справи Верховним Судом).
Крім того, Конституційний Суд України у Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що відносини, які виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань. КАС України регламентує порядок розгляду не всіх публічно-правових спорів, а лише тих, які виникають у результаті здійснення суб`єктом владних повноважень управлінських функцій і розгляд яких безпосередньо не віднесено до підсудності інших судів.
Аналогічний правовий підхід висловлений в ухвалі Верховного Суду від 25.05.2021 у справі №   640/167/20.
Отже оскільки аналіз доводів касаційної скарги в сукупності з позовними вимогами не дають підстав вважати, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору на підставі Закону України "Про захист прав споживачів" при оскарженні в касаційному порядку ухвал П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2022.
Умови, за яких суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору та перелік суб`єктів, до яких таке звільнення застосовується, обумовлені статтею 8 Закону України "Про судовий збір".
Згідно з частиною першою статті 8 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір"(далі - Закон №3674-VI), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Наведені положення закону дають підстави для висновку, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Відповідачем не зазначено умов, визначених статтею 8 Закону №3674-VI, за наявності яких суд може прийняти ухвалу про відстрочення сплати судового збору, а отже клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.
Щодо розміру судового збору слід зазначити таке.
Згідно з підпунктом 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до адміністративного суду касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2023 - 2684,00 гривні.
Таким чином, для усунення недоліків касаційної скарги скаржникові необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2684,00 грн за такими реквізитами: за такими реквізитами: Отримувач коштів ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/Печер. р-н/22030102 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA288999980313151207000026007 Код класифікації доходів бюджету 22030102 Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055) Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, у разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.
Отже, скаржнику необхідно усунути вказані недоліки шляхом надання клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку з урахуванням мотивів даної ухвали; документу на підтвердження сплати судового збору.
Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 КАС України.
Відповідно до положень статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання передбачених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У цій ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Одночасно з цим, відповідно до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.
На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 169, 294, 328, 329, 330, 332, 333, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали Херсонського окружного адміністративного суду від 19.11.2021, ухвали Херсонського окружного адміністративного суду від 14.12.2021, ухвал П`ятого апеляційного адміністративного суду від 26.01.2022 у справі № 540/7156/21 за позовом ОСОБА_1 до Херсонської міської ради, Виконавчого комітету Херсонської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2022 у справі № 540/7156/21 - залишити без руху.
Роз`яснити, що невиконання в установлений судом строк вимог ухвали є підставою для повернення касаційної скарги.
Роз`яснити, що невиконання в установлений судом строк вимог ухвали в частині поновлення строку касаційного оскарження є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.
Надіслати скаржнику копію ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач                                                            Л.В. Тацій
Суддя                                                                                С.Г. Стеценко
Суддя                                                                                Т.Г. Стрелець