Ухвала
 
20 червня 2023 року
м. Київ
 
справа № 760/6626/20
провадження № 61-8552ск23
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 08 травня 2023 року про повернення апеляційної скарги у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної наукової установи «Інститут модернізації змісту освіти», Міністерства освіти і науки України про визнання погодження на посаду методиста вищої категорії відділу організаційно-аналітичного забезпечення та контролю строковим договором, визнання недійсними та скасування наказів про звільнення, визнання відсутності на роботі недійсним, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Державної наукової установи «Інститут модернізації змісту освіти», Міністерства освіти і науки України про визнання погодження на посаду методиста вищої категорії відділу організаційно-аналітичного забезпечення та контролю строковим договором, визнання недійсними та скасування наказів про звільнення, визнання відсутності на роботі недійсним, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити дії.
Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 10 лютого 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. 
Не погоджуючись із зазначеними судовими рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 травня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 10 лютого 2023 року визнано неподаною та повернуто особі, яка її подала.
09 червня 2023 року засобами електронної пошти ОСОБА_1 подала касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 08 травня 
2023 року. 
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» 
від 04 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і 
№ 18589/02)).
Частинами першою-третьою статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема верховенство права і неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).
Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).
За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.
Використання нецензурної лексики, образливих та лайливих слів, символів, світлин аморального характеру зокрема є неприпустимим ані у заявах щодо суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, зокрема й касаційній скарзі та додатках до неї, ані у виступах учасників судового процесу та їх представників. 
Такі дії є свідченням зловживанням наданими правами.
Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України (див. висновок Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц, провадження № 14-92цс19).
Подібні висновки також сформульовані у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21 (провадження № 11-64заі21), у постанові Верховного Суду від 29 червня 2022 року у справі № 274/4944/20 (провадження № 61-393св21), а також застосовані - в ухвалі Верховного Суду від 08 січня 2019 року у справі № 826/3515/18 (провадження № К/9901/69661/18).
В додатках до касаційної скарги ОСОБА_1 наявні фотоматеріали (світлини) непристойного характеру, які сама заявник визначає як «порно фото».
Верховний Суд виходить з того, що у розглядуваній справі використання таких світлин в додатках до касаційної скарги на ухвалу Київського апеляційного суду від 08 травня 2023 року про повернення апеляційної скарги, не переслідує мету здійснення правосуддя.
Відповідно до змісту частини третьої статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
Верховний Суд визнає дії ОСОБА_1 щодо використання в додатках до касаційної скарги фотоматеріалів (світлин) непристойного характеру зловживанням процесуальними правами, що є підставою для повернення касаційної скарги.
До подібних висновків дійшов Верховний Суд в ухвалі від 23 травня 
2023 року повертаючи ОСОБА_1 касаційну скаргу у справі № 757/3323/23.
За загальним правилом повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
Керуючись статтями 2, 43, 44, 260, 263, 392, 393 ЦПК України
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 08 травня 2023 року у справі № 760/6626/20 повернути особі, яка її подала.
Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи, а також особі, яка подала скаргу разом з доданими до скарги матеріалами.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                           В. В. Шипович