справа № 369/9605/21
головуючий у суді І інстанції Янченко А.В.
провадження № 22-ц/824/3588/2023
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
 
ПОСТАНОВА
Іменем   України
 
18 квітня 2023 року                                                                        м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді-доповідача Мостової Г.І., 
суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.С.,
розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Батуріна Сергія Володимировича на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 листопада 2022 року про повернення заяви про зміну предмету позову та залучення співвідповідача
у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, Приватний нотаріус Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Дудкіна Надія Володимирівна про скасування державної реєстрації, визнання недійсним договорів купівлі-продажу, витребування майна із чужого незаконного володіння та поділ спільного майна подружжя, -
в с т а н о в и в :
У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, Приватний нотаріус Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Дудкіна Н.В., у якому просив суд: 
визнати недійсним договір купівлі-продажу від 01 грудня 2016 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , щодо житлового будинку загальною площею 249,7 по АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер 3222480401:01:013:0059, площею 0,1505 га, що розташована за тією ж адресою, посвідчений приватним нотаріусом Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Дудкіної Н.В., скасувати рішення вказаного приватного нотаріуса про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 та припинення її право власності;
визнати недійсним договір купівлі-продажу від 16 березня 2016 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , щодо житлового будинку житлового будинку загальною площею 249,7 по АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер 3222480401:01:013:0059, площею 0,1505 га, що розташована за тією ж адресою, посвідчений приватним нотаріусом Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Дудкіної Н.В., скасувати рішення вказаного приватного нотаріуса про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_3 ;
провести поділ спільного сумісного майна подружжя, а саме:
у порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 право власності на:
частини житлового будинку загальною площею 249,7 по АДРЕСА_1 , 
земельної ділянки кадастровий номер 3222480401:01:013:0059, площею 0,1505 га, що розташована за по АДРЕСА_1 . 
у порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_4 право власності:
на частини житлового будинку загальною площею 249,7 по                              АДРЕСА_1 , 
земельної ділянки кадастровий номер 3222480401:01:013:0059, площею 0,1505 га, що розташована за по АДРЕСА_1 .
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.
 
14 вересня 2022 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Батуріна С.В. надійшла заява, у якій він просив суд залучити у якості відповідача у справі ОСОБА_5 та змінити предмет позову, а саме: 
визнати недійсним договір купівлі-продажу від 02 червня 2021 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , щодо житлового будинку загальною площею 249,7 по АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер 3222480401:01:013:0059, площею 0,1505 га, що розташована за тією ж адресою, посвідчений приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьовим І.С., скасувати рішення вказаного приватного нотаріуса про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_5 та припинити його право власності, 
визнати недійсним договір купівлі-продажу від 01 грудня 2016 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , щодо житлового будинку загальною площею 249,7 по АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер 3222480401:01:013:0059, площею 0,1505 га, що розташована за тією ж адресою, посвідчений приватним нотаріусом Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Дудкіної Н.В., 
визнати недійсним договір купівлі-продажу від 16 березня 2016 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , щодо житлового будинку житлового будинку загальною площею 249,7 по АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер 3222480401:01:013:0059, площею 0,1505 га, що розташована за тією ж адресою, посвідчений приватним нотаріусом Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Дудкіної Н.В., визнати за ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , право спільної сумісної власності на нерухоме майно: житловий будинок загальною площею 249,7 по АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер 3222480401:01:013:0059, площею 0,1505 га, що розташована за тією ж адресою, в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 право власності на частину житлового будинку загальною площею 249,7 по АДРЕСА_1 , земельної ділянки кадастровий номер 3222480401:01:013:0059, площею 0,1505 га, що розташована за по АДРЕСА_1 , 
у порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_4 право власності на частину житлового будинку загальною площею 249,7 по АДРЕСА_1 , земельної ділянки кадастровий номер 3222480401:01:013:0059, площею 0,1505 га, що розташована за по АДРЕСА_1 .
Заява про зміну предмету позову та залучення до справи співвідповідача обґрунтована тим, що після подачі позову позивачу стало відомо про те, що 02 червня 2021 року між відповідачем у справі ОСОБА_2 та ОСОБА_5 укладено договір купівлі-продажу спірного житлового будинку загальною площею 249,7 по АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер 3222480401:01:013:0059, площею 0,1505 га, що розташована за тією ж адресою.
 
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 листопада 2022 року відмовлено представнику позивача ОСОБА_1 - адвокату Батуріну С.В. у прийнятті заяви про зміну предмета позову та залучення до справи співвідповідача від 14 вересня 2022 року. Заяву про зміну предмета позову та залучення до справи співвідповідача від 14 вересня 2022 року повернуто.
Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Батуріна С.В. про зміну предмету позову від 14 вересня 2022 року змінює порівняно з первісною позовною заявою позовні вимоги, обґрунтування та підстави заявлених вимог, містить посилання на нові докази, які не були долучені до первісної позовної заяви, що по суті свідчить про подання ОСОБА_1 нового позову.
ЦПК України не передбачає одночасної зміни предмету та підстав позову, суд вважає, що заява про зміну предмету позову не може бути прийнята в даному провадженні, оскільки, по-суті, позивачем поданий інший позов з іншого предмету та підстав.
 
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Батурін С.В. подав апеляційну скаргу, у якій просить: скасувати ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 листопада 2022 року; постановити нову ухвалу, якою залучити у якості відповідача у справі № 369/9605/21 за позовом ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації, визнання недійсним договорів купівлі-продажу, витребування майна із чужого незаконного володіння та поділ спільного майна подружжя - ОСОБА_5 ; справу повернути для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.
Заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків іншої особи ( ОСОБА_5 ), яка не залучена до участі у справі у якості відповідача. Лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та вирішити питання про їх задоволення, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть.
 
Від ОСОБА_4 надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому вона просить апеляційний суд залишити апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.
Відзив на апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що позивач просив залучити співвідповідача, посилаючись на те, що ця особа є новим власником спірного майна, однак доказів цього позивачем не надано.
 
Від представника ОСОБА_2 - адвоката Мельник С.Р. надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому вона просить апеляційний суд залишити апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.
Відзив на апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що позивач оскаржує ухвалу суду першої інстанції лише в частині відмови у залученні співвідповідача. Суд апеляційної інстанції не наділений повноваженнями щодо залучення у справі співвідповідача.
 
Інші учасники, у визначений ухвалою суду строк, не скористалися процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу, заперечень щодо змісту та вимог апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції не направили.
Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення суду першої інстанції  відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України.
За змістом частини 13 статті 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги наухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини 1 статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції межах доводів та вимог апеляційної скарги.
 
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про таке.
У підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви (пункт 3 частини 2 статті 197 ЦПК України).
Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно з частиною 1 статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.
Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина 3 статті 13 ЦПК України).
Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 49ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Згідно з частиною 3 статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
Виходячи з загальних положень ЦПК України, підстави позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів; предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.
Таке ж визначення міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 917/1739/17.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 зазначено, що зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права. 
Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.
Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.
З матеріалів справи вбачається, що після подачі позову позивачу стало відомо про те, що спірний житловий будинок та земельна ділянка 02 червня 2021 року були відчужені ОСОБА_5 .
У зв`язку з цим позивачем подано заяву про зміну предмету позову та заявлено клопотання про залучення до участі у справі у якості співвідповідача кінцевого набувача спірного майна - ОСОБА_5 .
Указані процесуальні дії вчинені позивачам на стадії підготовчого розгляду справи з дотриманням вимог частини 3 статті 49 ЦПК України та частини 1 статті 51 ЦПК України.
Частиною 1 статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є:
1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;
2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;
3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;
4) вирішення відводів;
5) визначення порядку розгляду справи;
6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
Суд першої інстанції під час проведення підготовчого провадження мав остаточно визначити предмет позову, позовні вимоги та склад учасників судового процесу, з урахуванням того, що ОСОБА_1 , як позивач у справі, має право розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, визначати відповідача, до якого пред`являти позов та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. 
Безпідставним є висновок суду першої інстанції про те, що під час вирішення питання про залучення співвідповідача суд враховує, чи знав позивач про підставу для залучення співвідповідача до подання позову, оскільки право позивача звернутися до закінчення підготовчого провадження із  клопотанням про залучення до участі у ній співвідповідача не має умовою його необізнаність про такі обставини.
Відсутні підстави вважати, що позивач просить суд змінити одночасно і підстави і предмет позову, оскільки і в первісному позові і в заяві про зміну предмету позову від 05 вересня 2022 року визнання недійсним договір, на підставі якого відчужено одне і те ж спірне майно (житлового будинку загальною площею 249,7 по АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер 3222480401:01:013:0059, площею 0,1505 га), визнання права спільної сумісної власності відносно нього та його поділ.
Також, вирішуючи процесуальне питання на стадії підготовчого провадження, суд першої інстанції не наділений повноваженнями відмовляти у задоволенні клопотання з посиланням на свій висновок зроблений по суті спору.
Враховуючи викладене, судом першої інстанції було зроблено помилковий висновок про відмову у задоволенні клопотання позивача про зміну предмету позову та залучення до участі у справі співвідповідача.
Повноваження суду апеляційної інстанції визначені статтею 374 ЦПК України.
Пунктом 6 частини 1 статті 374 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Тобто апеляційний суд не наділений повноваженнями на вирішення по суті клопотання позивача про зміну предмету позову та залучення до участі у справі співвідповідача, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню і направленню справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Питання щодо стягнення судового збору за подачу апеляційної скарги на цій стадії апеляційним судом не вирішується, оскільки розглядається лише процесуальне питання, а не вирішується справа по суті.
Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд, -
п о с т а н о в и в :
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Батуріна Сергія Володимировича задовольнити частково.
Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 листопада 2022 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.   

Головуючий                                                              Г.І. Мостова
 
Судді                                                                                              Р.В. Березовенко
 
                                                                                              О.Ф. Лапчевська