У Х В А Л А  
12 квітня 2023 року
м. Київ
справа № 194/1265/21
провадження № 61-4344ск23
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Олійник А. С. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Яремка В. В.,
розглянув касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року у справі за первісним позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої професійним захворюванням, та зустрічним позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Головного управління держпраці у Дніпропетровській області, Комунального некомерційного підприємства «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, ОСОБА_1 , про визнання незаконним та скасування акта розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4,
В С Т А Н О В И В :
У 2021 році ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» (далі - ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»), просив стягнути з відповідача на його користь 60 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої йому ушкодженням здоров`я. 
У 2021 року ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулося до суду із зустрічним позовом до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, Комунального некомерційного підприємства «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування акта розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4.
Рішенням Тернівського міського суду від 14 вересня 2022 року первісний позов задоволено частково.
Стягнено з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 60 000,00 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди, з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.
Вирішено питання розподілу судових витрат.
У задоволенні зустрічного позову відмовлено.
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» залишено без задоволення, рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2022 року - без змін.
У березні 2023 року ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року. 
У касаційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» зазначає, що справа не є малозначною і не відноситься до справ з ціною позову, що перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму, оскільки зустрічний позов містить вимогу немайнового характеру.
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення у малозначній справі та ціна позову в якій не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.
Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:
1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);
4) справи про розірвання шлюбу;
5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Предметом первісного та зустрічного позовів у цій справі є вимоги майнового характеру - про відшкодування моральної шкоди, а також вимоги немайнового характеру - про визнання незаконним та скасування акта розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання.
Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).
Ціна первісного позову у цій справі становить 60 000,00 грн, яка станом на 01 січня 2022 року не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481,00 грн х 250 = 620 250,00 грн).
Щодо справи в частині вимог немайнового характеру (зустрічного позову) - визнання незаконним та скасування акта розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, то вона не є справою, яка підлягає розгляду лише за правилами загального позовного провадження, виключний перелік яких передбачений частиною четвертою статті 274 ЦПК України.
Зазначена справа є незначної складності та не належить до винятків із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.
Малозначна справа є такою з урахуванням її властивостей, тому незалежно від того визнав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, враховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.
Верховний Суд дослідив та взяв до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, які б свідчили про необхідність перегляду судового рішення у цій справі у касаційному порядку.
Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
У касаційній скарзі немає посилання на зазначені випадки.
Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України, є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.
Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають статті 129 Конституції України, згідно з якою, основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Наведене повністю узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, згідно з якою умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції), «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії).
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Оскільки оскаржувані ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» рішення судів ухвалені у малозначній справі, то у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.
Керуючись статтями 19, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,
У Х В А Л И В :
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року у справі за первісним позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої професійним захворюванням, та зустрічним позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Головного управління держпраці у Дніпропетровській області, Комунального некомерційного підприємства «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, ОСОБА_1 , про визнання незаконним та скасування акта розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4відмовити.
Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                       А. С. Олійник
         О. В. Ступак
В. В. Яремко